# data[].attributes.body
Vana-Vene riigi teket seostatakse tavapäraselt idas tegutsenud viikingite, nn varjaagidega.

taskutark, õpik

# data[].attributes.body
Viikingeid nimetati Lääne-Euroopas ka normannideks - põhjamaalased. Viikingid olid retklejad ja mereröövlid. Üks osa viikingitest olid paiksed elanikud - põllumehed ja randlased, kes käisid retkedel põllutööde vaheajal või siis, kui polnud kalapüügihooaeg. Osa viikingitest olid mehed, kes olid kaotanud sideme maaga ja olid muutunud elukutselisteks sõdijateks. Viikingite elukutse meeldis eriti noorematele poegadele.

https://www.miksike.ee/documents/main/lisa/4klass/7riik/viikingi.htm, taskutark

# data[].attributes.body
Varauusaja Euroopa poliitikas mängis olulist rolli veel üks suurvõim: Osmanite Türgi impeerium. Türklased purustasid 15.sajandi keskel Bütsantsi ning vallutasid 16.sajandi keskpaigaks terve Balkani poolsaare ning Ungari kuningriigi. Üritati paljusi kordi veel enda riiki laiendada, aga ei suudetud.

https://prezi.com/5s44zegpgqiz/varauusaegne-riik/

# data[].attributes.body
Germaanlased olid Lõuna-Skandinaaviat ning Reinii ja Visla vahelist Kesk-Euroopa ala asustanud indoeuroopa hõimud.

https://et.wikipedia.org/wiki/Germaanlased

# data[].attributes.body
Peale Pippini surma sai kuningaks tema poeg Karl Suur. Ta oli edukas vallutaja, kellel õnnestus oma võimule allutada Itaalia põhjaosa ja üks germaani hõime- saksid, mis suudeti ka ristiusustada.

https://miksike.ee/docs/referaadid2005/keskaeg_liisaojakoiv.htm

# data[].attributes.body
Karl Suur pani oma keisririigiga aluse kolmele hilisemale Euroopa suurriigile: Saksamaale, Prantsusmaale ja Itaaliale. Ta oli sõjaliselt äärmiselt edukas, liidendas Frangi riigiga nii Saksamaa Elbe jõeni, Põhja-Itaalia kui ka Lõuna-Prantsusmaa ning. Madalmaad Ainsana jäid tänase Prantsusmaa aladest tema riigiga ühendamata bretoonide maad.

https://et.wikipedia.org/wiki/Karl_Suur

# data[].attributes.body
Normandia hertsog William (u. 1028-1087), kes oli tuntud oma julmuse poolest, oli silmapaistev väejuht ja valitseja. Tema juhtimisel vallutasid normannid Inglismaa ja pärast ka anglosaksi kuninga Harold II väe purustamist krooniti William Inglismaa kuningaks.

https://miksike.ee/docs/referaadid2005/normannid_gerdaviks.htm

# data[].attributes.body
henry II oli Prantsusmaa kuningas 1547-1559.  Henri II oli abielus Caterina de' Mediciga.Tal oli seitse järglast. Henri II jätkas isa poolt alustatud võitlust Habsburgidega ülemvõimu pärast Euroopas. Kuid Henri oli siiski sunnitud leppima Cateau-Cambrésis rahuga, milles ta loobus edasistest nõuetest Itaaliale. Sõja tulemusel ent tuli Prantsusmaal loobuda taotlustest Põhja–Itaalia aladele (Firenze, Napoli, Savoia).

https://et.wikipedia.org/wiki/Henri_II_(Prantsusmaa)

# data[].attributes.body
John Maata oli Inglismaa kuningas, Iirimaa lord, Normandia ja Akvitaania hertsog ning Anjou krahv 27. mai 1199 – 19. oktoober 1216. John tõusis troonile pärast vanema venna Richard I Lõvisüda surma 1199. aastal.  John abiellus 1189. aastal Gloucesteri krahvinna Isabellaga ja 1200. aastal Angoulême krahvinna Isabellaga. Tal oli viis järglast

https://et.wikipedia.org/wiki/John_Maata

# data[].attributes.body
Henry III oli Inglismaa kuningas, Iirimaa isand ja Akvitaania hertsog 1216–1272. Kuna keskajal ei kasutatud kuninga nime järel numbrit, tundsid kaasaegsed teda Winchesteri Henryna. Henry III isa oli kuningas John Maata ja ema Angoulême'i Isabella, ta oli isa surma järel võimule saades 9-aastane, kuni 1227. aastani valitsesid tema eest sisuliselt regendid. Henry III oli abielus Aix-en-Provence'is Provence'i krahvi Ramon Berenguer IV ja Savoia Beatrice'i tütre, Provence'i Eleanoriga ning selle liidu kaudu tõusid paljud Henry Prantsusmaal elavad sugulased kõrgematele positsioonidele. Tal oli viis järglast.

https://et.wikipedia.org/wiki/Henry_III

# data[].attributes.body
piiras kunigavõimu, määras kindlaks aadlike, linnade ja vaimulike maksud ja õigused.

https://annaabi.ee/suur%20vabaduskiri@

# data[].attributes.body
On kõrgeim seadusandlik organ Suurbritannias, mille juhiks on monarh, praegu võimul olev kuninganna Elizabeth II.  Parlament on kahekojaline ja koosneb alamkojast ja ülemkojast ehk lordide kojast, tegemist on vanuselt teise parlamendiga maailmas. Kahe koja ülesanded on sarnased: seadusloome, parlamendi järelevalve, päevakajaliste teemade arutamine. ta koosneb kolmest osast: alamkoda, ülemkoda ehk lordide koda ning monarh.

https://et.wikipedia.org/wiki/Suurbritannia_parlament

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda (1337–1453) oli konflikt Prantsusmaa kuningriigi ja Inglismaa kuningriigi vahel.

https://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/sajaaastane.htm

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda algas sellepärast, et Prantsuse kuningas Philippe V ja tema pojad surid ja Inglise kuningas, kes oli Philippe V tütrepoeg, nõudis trooni enesele.

Prantslased panid aga aluse uuele dünastiale ja kuningaks sai hoopis Philippe VI.

Inglismaa kuulutas Prantsusmaale sõja 1337. aastal, kuid tegelik

sõjategevus algas alles 1346. aastal, kui 15000 inglise sõdurit maabusid Normandias.

https://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/sajaaastane.htm

# data[].attributes.body
- sõda toimus Inglismaa ja Prantsusmaa vahel.
- peamiselt toimusid lahingud Prantsusmaal.
- Edward III sai tuntuks Saja-aastase sõja algatajana.

https://www.taskutark.ee/m/prantsusmaa-ja-saja-aastane-sod/

# data[].attributes.body
Viikingite aeg oli täis julma vägivalda, rüüstamist, põletamist ja tapmist. Samas kuulub sellesse perioodi ka kaubanduse areng, uute alade asustamine ja uued ilmingud Põhjamaade kultuuris.

taskutark

# data[].attributes.body
Retkel tegelesid nad kauplemise ja röövimisega. Mõnikord tehti ainult kaubareise ja teinekord käidi ainult sõdimas. Saadud kaupade ja saagiga tuldi tagasi oma külla ja tallu.

taskutark

# data[].attributes.body
Retkedel kasutati nn. viikingilaevu, mis õieti olid pealt lahtised merepaadid. Relvadeks olid mõõk, oda, kirves, vibu ja nooled, aga ka sõjanui. Viikingiretkede, aga ka laeva juhiks oli kuningas või pealik. See kuningas oli tavaliselt ise tüürimees, kelle käed olid meretööst parkunud. Viikingiretked jagunesid Lääne- ja Idateeks. Lääneteel retkesid peamiselt hilisemate taanlaste ja norralaste esivanemad, Idateel hilisemad rootslased. Just Lääneteel seiklevad viikingid jõudsid oma laevastikuga Inglismaa rannikule ja hiljem vallutasid osa Inglismaast. Sellepärast on Inglismaal ka tänapäeval veel üht- teist viikingitest pärinevat. Seal on säilinud viikingite päritolu kohanimed. Oma võimu kindlustamiseks lõid viikingid praeguse Iirimaa pealinna Dublini.

https://www.miksike.ee/documents/main/lisa/4klass/7riik/viikingi.htm
Idaviikingid, keda mõnikord ka varjaagideks kutsutakse, purjetasid üle Läänemere ning piki Venemaa suuri jõgesid alla lõuna poole. Paljude taoliste reiside sihtpunktiks olid tolleaegse maailma rikkamad linnad, Bütsantsi keisririigi pealinn Konstantinoopol (praegune Istanbul) ning Araabia kalifaadi pealinn Bagdad.
http://www.kasmu.ee/et/content/kes-olid-viikingid

# data[].attributes.body
"Historical Atlas" http://www.lib.utexas.edu/maps/historical/shepherd/german_migrations_150_1066.jpg

# data[].attributes.body
Kiievi-Vene riiki kujutatakse üldiselt idaslaavlaste riigina, ent vähemalt alguses, kui riigi keskus asus Loode- ja Põhja-Venemaal kaubateel varjaagide juurest kreeklasteni, Laadoga järve juures Aldeigoburgis, ei olnud see nii.

vikipeedia, õpik

# data[].attributes.body
Kiievi-Vene oli varafeodaalne riik, mis asus tänapäeva Ukraina, Venemaa ja Valgevene maa-alal 9. sajandist 13. sajandi keskpaigani keskusega Kiievis.

wikipedia

# data[].attributes.body
Askold, Igor, Oleg, Olga, Rjurik,

vikipeedia

# data[].attributes.body
https://www.taskutark.ee/m/wp-content/uploads/sites/2/2015/01/Vana-vene.png

# data[].attributes.body
põhjagermaanlased: Skandinaavia hõimud; nende järglasteks on taanlased, rootslased,

norralasedidagermaanlased: goodid, vandaalid, burgundid, herulid, rugid, gepiidid, tüüringid, alemannid jt

läänegermaanlased: langobardid, anglid, friisid, saksid, frangid, heruskid, teutoonid, kimbrid, bataavid, katid, sveebid ehk sueebid, semnoonid, hermunduurid, markomannid, kvaadid jt.

https://et.wikipedia.org        /wiki/Germaanlased

# data[].attributes.body
Muinasaja lõpus oli Eesti jagunenud 8 suurema ja veel mitme väiksema maakonna vahel, kus keskjuhtimist ilmselt ei olnud, vaid iga kihelkond valitses ennast ise.

http://www.histrodamus.ee

# data[].attributes.body
Eestlaste peamiseks elatusalaks muinasaja lõpul oli maaharimine, millele andsid lisa küttimine ja kalapüük. Samuti väärib märkimist metsamesindus. Samuti tegeleti Eestis olulisel määral raua tootmisega kohalikust soomaagist ja selle töötlemisega; relvaseppade toodangut turustati ilmselt ka väljapoole Eestit. Muinasaja lõpul oli Eestis ka ilmne varanduslik ebavõrdsus, ülikud elasid tihti küladest väljaspool paiknevates suurtaludes, mida kutsuti ilmselt mõisateks.

http://www.histrodamus.ee

# data[].attributes.body
Muinasaja lõpul oli Eesti juba ühtlaselt asutatud. Kesk-Eestis ja viljakamadel oli tihedam asustus. Soised alad, kus olid kehvad põllumaad olid asustamata.

https://www.taskutark.ee/m/eesti-muinasaja-lopul/

# data[].attributes.body
põllupidamises kasutati kolmeväljasüsteemi:
ühel osal põllust kasvas suvivili, teisel osal talivili ja kolmas osa põllust oli kesa all

https://www.taskutark.ee/m/eesti-muinasaja-lopul/

# data[].attributes.body
Ka karja kasvatamine oli muinasaja lõpus oluline tegevus. küttimise ja kalapüügi tähtsus vähenes, kuid see oli ikkagi elanikele oluline leivakõrvas. mõnel pool tegeleti ka mesindusega. Mesi oli tähtis toiduaine, sellel ajal ainus magusaine.

https://www.taskutark.ee/m/eesti-muinasaja-lopul/

# data[].attributes.body
Sellel ajal pidi naine oskama käsidööd, kuna riided valmistati ise. naiste peamiseks käsitööks oli ketramine ja kudumine.

https://www.taskutark.ee/m/eesti-muinasaja-lopul/

# data[].attributes.body
mehed pidi oskama puutööd ja metallitööd. Muistsel ajal oli metallitöö Eestis juba kõrgel tasemel.

https://www.taskutark.ee/m/eesti-muinasaja-lopul/

# data[].attributes.body
12. sajandi alguses avastas kristlik Euroopa ka Eesti ja läti. Ka eelnevalt teati neid alasid, kui piirkonda, kust viikingite retked möödusid. Eestlastel oli nii sõjalisi kui rahulikke kontakte oma naabritega. kristlusest teati, kuid enamus inimesi ei uskunudsellesse.

taskutark/ristiusk

# data[].attributes.body
Ristisõjad ehk ristiretked olid alates 11. sajandist katoliku kiriku organiseeritud või suunatud ning Rooma paavsti sanktsioneeritud sõjakäigud ristiusu kaitseks või levitamiseks väljapoole Rooma Katoliku kiriku kultuuriruumi. Nendes osalejad olid ristisõdijad.
Esialgu levis ristiusk paganate aladele rahumeelse kultuurivahetuse korras

https://et.wikipedia.org/wiki/Ristis%C3%B5jad

# data[].attributes.body
Ristisõdade põhjenduseks on Euroopa ajaloolased välja toonud 28. septembril 1096 moslemi valitsejate korraldusel Jeruusalemmas Püha Haua kiriku hävitamine ja kristlikel palveränduritel haua külastamise takistamist. Rooma paavst Urbanus II oli aga juba 1095. aasta 27. novembril Clermont-Ferrandis peetud kirikukogu Clermonti konsiiliumil üles kutsunud ristisõtta.

https://et.wikipedia.org/wiki/Ristis%C3%B5jad

# data[].attributes.body
Liivimaa piiskopidel oli lisaks vaimulikule võimule ka ulatuslik ilmalik võim. Osa maid eraldati Mõõgavendade ordu ilmaliku valitsemise alla. Piiskopi enda käsutuses olnud maad jagati vasallidele. Vasallide tähtsus üha suurenes.
Selleks, et rohkem sõnaõigust saada, moodustati ühendus.
Välja suudeti võidelda eesõigused läänide müümise ja ostmise osas.
Vasallide ühendustest kujunesid keskaja lõpuks rüütelkonnad. Liivimaa valitsejad olid tihedalt seotud Saksa-Rooma keisririigiga, kuid keisril ei olnud erilist võimu sekkuda siinsesse poliitikasse. Keisririigil oli liivimaalaste jaoks suur sümboolne tähtsus.

õpik, https://prezi.com/jhepctficony/41-keskaegse-liivimaa-valitsemine/

# data[].attributes.body
Liivimaa tekkis Euroopa poliitilisele kaardile ristisõdade käigus, hõlmates tänapäeva Eesti ja Läti ala. Saksa ordu ja Riia peapiiskopi tülid Riia linna maahärra koha pärast. Saksa ordu oma maid välja ei läänistanud, vaid valitses neid ise ja püüdis valdusi laiendada.
Ordu vallutas Kuramaa ning ostis 1346.a Taani kuningalt Põhja-Eesti. Seega valitses Saksa ordu selleks ajaks Liivimaast kõige suuremat osa. Linnadel oli oma roll Liivimaa sisepoliitikas.

õpik, prezi.com

# data[].attributes.body
Jüriöö ülestõus oli aastatel 1343–1345 Harjumaal, Läänemaal ja Saaremaal toimunud ülestõus.Vastuhakk algas 23. aprillil Taani kuningale kuuluval Harjumaal, kus kuninga vasallide poolt rõhutud eestlastest talupoegade seisund oli muutunud raskeks ja mida mitmed välisvõimud ennekõike Saksa ordu ja Rootsi –sel ajal endale soovisid. Mässajad tapsid sakslasi-aadlikke, põletasid mõisu ja asusid Tallinna linnusst piirama. Ülestõusnud valisid omale juhid – "neli kuningat" – ja saatsid abikutse Rootsi esindajatele Soomes, kellele lubati Tallinn üle anda. Peagi toimusid sarnased sündmused Saare-Lääne piiskopile ja Saksa ordule kuuluval Läänemaal, kus piirati sisse Haapsalu piiskopilinnus.

https://et.wikipedia.org/wiki/J%C3%BCri%C3%B6%C3%B6_%C3%BClest%C3%B5us, https://miksike.ee/docs/referaadid2005/jurioo_ulestous_mariliisneubauer.htm

# data[].attributes.body
Saksa ordu ehk Teutooni ordu,  on katoliiklik vaimulik ordu, mis kuni 1929. aastani oli vaimulik rüütliordu.Saksa ordu loodi kolmanda suure rüütliorduna pärast Templiordut ja Pühale Johannesele pühendatud hospitaliitide ordut.

https://et.wikipedia.org/wiki/Saksa_ordu

# data[].attributes.body
Ajaloos järgneb uusaja osa varauusaeg hiliskeskajale. Kuigi selle perioodi ajalised piirid on avatud vaidlusteks, hõlmab aega alates hilisest keskajast (u 1500) kuni revolutsioonide ajastu (u 1800) alguseni. Ülemaailmsest seisukohast oli varauusaja kõige tähtsamaks tunnuseks selle esmase üleilmastumise iseloom – toimus Ameerikate uurimine ja koloniseerimine ning püsivate kontaktide tekkimine varem eraldatud maailma osade vahel. Ajaloolised suurvõimud kaasati maailmakaubandusse.

https://et.wikipedia.org/wiki/Varauusaeg

# data[].attributes.body
Teine tõusev Euroopa ääreala riik oli Moskva suurvürstiriik, mis allutas teised Vene vürstiriigid. Suurvürst Ivan III väitis, et ta on Bütsantsi keisrite võimu pärija, ning hakkas end nimetama Vene tsaariks.

https://prezi.com/5s44zegpgqiz/varauusaegne-riik/, wikipedia

# data[].attributes.body
Euroopa suurim riik varauusaja algul oli Habsburgide impeerium. See hõlmas suure osa Euroopast ja Hispaania kolooniavaldused Ameerikast. Prantsusmaa jälgis hoolega Habsburgide võimu ja proovis isegi laiendada oma valdusi, mis tõid kaasa sõjad. Inglismaa toetas kord ühte, kord teist jõudu. Teised Euroopa riigid olid väiksemad, nt: Portugali kuningriik, Madalmaade Ühendatud provintsid, Taani ja Rootsi kuningriik.

https://prezi.com/5s44zegpgqiz/varauusaegne-riik/

# data[].attributes.body
Oli ka mõtlejaid, kes leidsid, et vägivalla ja ebaõigluse kaotamiseks ei piisa valitsejate harimisest, vaid vaja on hoopis teistsugust elukorraldust. Inglise riigimees ja kirjanik Thomas More esitas nägemuse kujuteldaval Utoopia saarel asuvast riigist, kus puudub eraomand ning kõik inimesed töötavad võrdselt ühise eesmärgi nimel. Selline idealiseeritud pilt oli esitatud vastukaaluks tollasele Euroopa ühiskonnale, kus lõhed eri seisuste vahel järjest suurenesid.

https://prezi.com/5s44zegpgqiz/varauusaegne-riik/

# data[].attributes.body
Keskajal oli riigi keskvõim suhteliselt nõrk: kuningad pidid võimu jagama suuraadlike ning seisuslike esinduskogudega. Varauusajal tugevnes kuningavõim aga peaaegu kõigis riikides. Suurt osa mängis selles kasvav konkurents riikide vahel ning rohked sõjad.

https://prezi.com/5s44zegpgqiz/varauusaegne-riik/

# data[].attributes.body
Alates 3. sajandist rühmitusid germaani hõimud ümber, kujunesid püsivamad hõimuliidud (alemannid, saksid, frangid, goodid, friisid ja tüüringid jt).

https://et.wikipedia.org/wiki/Germaanlased

# data[].attributes.body
(800–888) on historiograafiline mõiste, mida kasutatakse varakeskaegsel Frangi riigil Karolingide võimu all. Seda dünastiat nähakse Prantsusmaa ja Saksamaa asutajana ja selle algusaeg põhineb Karl Suure kroonimisel ning see lõpeb Karl Paksu surmaga.

https://et.wikipedia.org/wiki/Karolingide_impeerium