# data[].attributes.body
Kritisk realisme omhandler et samfundsmæssigt syn på sine egne tekster, og prøver at skabe debat. Her er man også mere ind i det med sammenspillet mellem individ og samfundet.

# data[].attributes.body
Man beskriver i impressionismens skrivestil mere om, hvad vi ser. Man lader "tilskuerne" selv opfatte hvad der sker ud fra handlinger og dialoger.

# data[].attributes.body
Man er meget beskrivende, og man tydeliggør den følelse som man vil have tilskureren til at føle.

# data[].attributes.body
Foregik i perioden 1870-1900

# data[].attributes.body
Opstod bl.a. på grund af industrialiseringen, hvor et hieraki, over arbejdere m.m. blev dannet.

# data[].attributes.body
Henrik Pontoppidan var en meget samfundskritisk forfatter

# data[].attributes.body
Født: 24. juli 1857 i Fredericia.

Død: 21. august 1943.

Uddannelse: Realeksamen, 1873. Arbejdet som lærer og journalist.

# data[].attributes.body
Erik Henningsen var dansk maler og tegner. Han blev født i 1855 og døde i 1930. Han satte fokus på arbejdsløse, kvinders og arbejdernes retsløshed, børns og ældres vilkår, men også på københavnerlivets mange facetter, hvilket var også nogle af de store problemer man havde i hans tidsperiode.

# data[].attributes.body
Billedet blev malet i 1886, hvilket passer godt til maleriet, da han fokuserede på menneskers vilkår osv. som foregik i denne tid.

# data[].attributes.body
Der er 4 mænd til stede. De er i 2 forskellige ”klasser”, der er arbejderne som var i gang med at grave et hul i jorden, og så var der dem der lå højere oppe i hierarkiet, nemlig overklassen/politiet. Man ser også en ung kvinde, som står med en mand, igen fra overklassen/politiet, hun holdt tilbage af manden fra overklassen. Foran hende ser man en hund, som har snuden mod hendes mave.

# data[].attributes.headline
Politiet i den periode billedet blev malet:

# data[].attributes.subject
Politiet i den periode billedet blev malet:

# data[].attributes.body
Maleriet viser konflikten mellem at have et barn uden at blive gift. Kvinden har dræbt sit barn, og man ser arbejderene/landmænd grave barnet op, mens moderen bliver holdt tilbage.

# data[].attributes.body
Man ser den store forskel mellem arbejderene og politiet. Politiet var ifølge, hvordan samfundet så det, højere oppe i hierakiet i forhold til arbejderne. De vil mindst muligt blive beskidte.

# data[].attributes.body
Dette er det brev, som jeg har skrevet til Barnemordet

# data[].attributes.body
Det skal forestille sig, at være skrevet af et af politimændende, som har det typiske syn på, hvad man skal synes om situationen.

# data[].attributes.body
- En masse adjektiver og beskrivende verber. bl.a.

Adjektiv:
rolig, ustandselig, bestandige, rystende m.m.

Verber: faldt (gentages en masse gange), jamrede, stormer, styrtede, strålede m.m

- Et godt eksempel på en velfungerende novelle, som indholder "Show, don't tell".

- Handler om Christiansborgbranden i 1884, og om hvordan de alle i frygt ville redde historiske genstande.

# data[].attributes.body
Branden overstreget af primært verber, men også nogle adjektiver.

# data[].attributes.body
Kort sagt handler det om, en gruppe mennesker, som bl.a. består af: en ung læge, 2 unge kvinder, 2 ægtepar og en lods, som er ude at sejle. De hører pludselig en lyd. Mens størstedelen troede, at det var havfruer, troede den unge læge på noget mere "realistisk". Det ender med, at det bare er lodsen, som laver den mystiske lyd. Her gå nogle fra frygtindgydet, mens den unge læge, triumferende, går videre uden frygt.

Kort om den unge læge:
- Er den voksne
- Tænker logisk, istedet for at hoppe til overnaturlige konklusioner
- Står ved sine ord/Ved hvad han mener og, hvad han står for

# data[].attributes.body
Man gik fra romantikken, som handlede meget om følelser, eventyr m.m. til det moderne gennembrud, som i sin litteratur ændrede sig til tekster, der handlede meget mere om aktuelle samfundsproblemer i det samfund der var.

# data[].attributes.headline
Dukkehjem: Manuskrift - 1879 - Henrik Ibsen

# data[].attributes.subject
Dukkehjem: Manuskrift - 1879 - Henrik Ibsen

# data[].attributes.body
Et norsk manuskrift over Dukkehjem.

Handler om, at bryde ud af majoritetens syn på, hvordan kvinder skal opfører sig i et samfund.

Et tydeligt syn på, hvordan en dialog mellem en kvinde, der står op for sig selv, og en mand, som er vant til at være den dominerende.

# data[].attributes.body
Handler om komplikationerne bag en smuk facade.

Kort fortalt handler teksten om en kvinde ved navn Stine Bødker, som skal "på kassen", altså sendt til en fattiggård. Hertil beskrives hvor smukt og fantastisk arkitekturen til fattiggården ser ud, men også hvordan de hjernevaskede menneskerne havde det i huset. De er nemlig næsten blevet indstillet af inspektøren. Novellen sluttes af med en masse modstand fra Stine, som til sidst giver op, da hun ser sognefogeden.

# data[].attributes.body
Denne novelle, synes jeg symboliserer en masse. Bl.a. en smule om litteraturen før den ændrede sig. Altså at det var jo godt udenpå, men langt fra det samme indeni. Dog kan teksten stadig betyde noget for i dag. Det her med, at nogle mennesker bærer en maske, som ikke er det samme som indeni.

# data[].attributes.body
I denne novelle bruges nogle få sætninger, som egentlig betyder lidt mere end hvad øjet lige ser:

Men tillige lige så stille og underlig eftertænksomme, som var virkelig også allerede evigheden begyndt for dem her i disse store højtidelige rum:
Ud fra dette fortolker jeg det som, at det udenpå virker som et privilegium, ved de allerede hvad der venter dem. Det der venter dem vil føles som døden eller slutningen på deres tidligere liv.

Hans store Gud-Fader skikkelse:
Dette beskriver inspektøren som en mand, der næsten virker overjordisk med meget magt.

Slunken og renvasket tamhed:
Her fortolker jeg det som, at de bliver gjort ren for alt modstand, altså det får på en måde suget livet ud af dem, og bliver næsten mekaniske, som var de blot maskiner.

Majestætens navneciffer som et betryggende segl over indgangsdøren:
Dette eksempel synes jeg er meget interessant. Udover, at de finder tryghed i majestætens navn. På det tidspunkt novellen blev skrevet i var Christian den niende konge. Og tallet 9 har betydningen: rejse gennem dimensioner (som f.eks. liv og død) Dette kan vi overføre til, hvad skribenten tidligere havde skrevet om, at de blev rengjort og, at de til sidst bare gik rundt uden
forbindelse til sit forrige jeg.

# data[].attributes.body
Herman Bang var en dansk kritiker, forfatter og journalist.

# data[].attributes.body
Født:

Død:

Uddannelse:

# data[].attributes.headline
Den sidste balkjole: Novelle - 1887 - Herman bang

# data[].attributes.subject
Den sidste balkjole: Novelle - 1887 - Herman bang

# data[].attributes.body
Handler kort sagt om det med at komme fra at være ung til at blive voksen.

Denne novelle indeholder en masse skift i tiderne. Der er sceniske, panoramisk og så nogle der foregår i "nutiden".