# data[].attributes.body
1. Zašto nije moguče isključenje propionske kiseline sa popisa dozvoljeni sredstava iako je isključena ?
Potpuno isključenje nije moguče jer di sada nema poznate prikladne zamjene, a štetnost od alfatoksina je veča.

2.kako se i zašto dozira sorbinska kiselina?
U uporabi je i sorbinsja kiselina , ili se mora dozirati u manjima količinama , jer ima prepoznaljiv okus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Znate li što sve sadržava hrana koju jedete? Kada biste znali, mnoge biste proizvode zauvijek izbacili iz svoje prehrane...

Dio hrane koju svakodnevno jedemo i koja nam je dostupna na policama supermarketa upitne je kvalitete. Sve više istraživanja pokazuje da namirnice obiluju aditivima koji su potencijalno opasni za zdravlje. Iako se proizvođači, ali i oni koji nadziru kvalitetu hrane, opravdavaju da je riječ o malim količinama aditiva koji ne mogu nanijeti štetu ljudskom organizmu, ipak valja biti oprezan jer pojedine namirnice za koje je poznato da sadržavaju nezdrave aditive konzumiramo gotovo svakodnevno. U takvim slučajevima količine onda više i nisu toliko bezazlene. Ako se pitate zašto su aditivi nužni, odgovor je vrlo jednostavan - jeftiniji su od nekih drugih sastojaka.

'Prehrambena industrija možda želi, ali ne može proizvoditi hranu bez aditiva. To je tehnološka nužnost. Aditivi u hrani također su posljedica nepismenosti stručnjaka ili su pak zahtjev jeftinih financijskih konstrukcija. Tako se, primjerice, hrana boji u žuto sintetskim bojilom tartrazin (E-102), a ne prirodnim bojilom riboflavinom (E-101), i to zato što je tartrazin desetak puta jeftiniji. A gazirani se sokovi konzerviraju kontroverznom benzojevom kiselinom (E-210) koja je desetak puta jeftinija od neškodljive sorbinske kiseline (E-200)', pojašnjava nam prof. dr. Valerije Vrček s Farmaceutskog biokemijskog fakulteta.

Aditivi su i u kozmetici!

'Riječ je o kemikalijama upitne vrijednosti koje mogu biti vrlo štetne. Mnoge tvari kojima se premazuje ljudska koža završavaju u krvotoku. Prema tome, aditive koje ne uzimate oralno, unijet ćete u organizam preko kože. Zanimljivo je da prehrambena i kozmetička industrija koriste cijeli arsenal istih kemikalija kao što su konzervansi ili azo-bojila. Ako izbjegavate umjetna sladila u 'light' proizvodima, dočekat će vas u zubnim pastama! Uglavnom, pretjerana i nepotrebna uporaba kemikalija u prehrambenoj i kozmetičkoj industriji pretvorila se u pravo kemijsko nasilje nad prehranom i higijenom', upozorava profesor Vrček.

Sumnjivi aditivi koji su povezani s kancerogenim spojevima
Industrijska proizvodnja i prerada namirnica oduvijek je povezana s upotrebom prehrambenih aditiva. Oni su nužni jer mijenjaju izgled i okus namirnice, povećavaju volumen proizvoda, pojeftinjuju proizvodnju te omogućuju uvođenje novih proizvoda. Na deklaracijama se označavaju slovom E i odgovarajućim brojem, no problem je što većina ljudi ne čita deklaracije - što iz nepostojanja navike, a što iz neznanja.

Profesor Vrček ističe kako nisu svi E-brojevi otrovi: 'Na službenom popisu prehrambenih aditiva nalaze se kalcijev karbonat (E-170), vitamin C (E-300) ili limunska kiselina (E-330). To su neškodljive kemikalije i mogu se jesti svaki dan. Za razliku od njih sva azo-bojila (azorubin ili E-122, gelborange s ili E-110, amaranth ili E-123, green S ili E-142 itd.) dokazano su štetne kemikalije kojima nije mjesto u prehrani čovjeka. Nemaju nikakvu nutritivnu vrijednost i služe jedino za maskiranje hrane.'

Mnoga sredstva za konzerviranje, poput benzoata ili nitrita i nitrata čuvaju hranu, ali ne čuvaju ljudsko zdravlje. Sve te kemikalije, kako ističe profesor Vrček, povezane su s nastankom kancerogenih spojeva u ljudskome organizmu: 'Na listi sumnjivih aditiva koje bi svakako trebalo izbjegavati, nalazi se antioksidans butilhidroksianisol (E-320), zgušnjivač karagenan (E-407), pojačivači okusa glutaminati (od E-620 do E-625) te umjetna sladila acesulfam (E-950), aspartam (E-951) i ciklamati (E-952). Takve bi E-brojeve nadležne institucije trebale istaknuti crvenom bojom i upozoriti javnost da je njihova sigurnost za zdravlje - znanstvena kontroverza!'

Karagenan se, primjerice, može pronaći u mliječnim proizvodima, a nitriti u suhomesnatim namirnicama. Pojačivači okusa prisutni su u grickalicama i gotovim jelima, dok se umjetna sladila mogu naći u dijetalnim proizvodima. 'Azo-bojila nalaze se posvuda jer, prema marketinškoj logici, svakoj hrani nedostaje nijansa neke svježe boje', navodi Vrček.

Nije sigurna ni dječja hrana!
Posebno zabrinjava prisutnost aditiva u dječjoj hrani. 'Djeca vole šareno pa im prehrambena industrija nudi cijeli spektar azo-boja u svim slatkišima. Tek je nakon takozvane 'southamptonske' studije iz 2007. godine započelo postepeno povlačenja azo-boja. Barem deklarativno. Studija je pokazala da azo-boje u hrani izazivaju hiperaktivnost i alergije kod djece. Mnogi sokovi i gazirana pića sadržavaju benzojevu kiselinu (E-210) koja se u reakciji s vitaminom C pretvara u kancerogeni benzen, a mnogi slani proizvodi, grickalice i krekeri, natopljeni su pojačivačima okusa koji se povezuju s neurološkim i imunološkim poremećajima kod djece', naglašava profesor Vrček.

Dodaje i kako su u zabludi svi oni koji koriste 'light' proizvode te misle da se zbog toga hrane zdravo: 'Takve namirnice nemaju dodani šećer, ali sadržavaju sintetske kemikalije poput acesulfama, aspartama, ciklamata i saharina. To su laboratorijska sladila bez kalorija i bez uputa za sigurnu uporabu. O mnogim se zaslađivačima vode znanstveni ratovi zbog štetnosti njihovih razgradnih produkata. Tako je poznato da se aspartam u organizmu razgrađuje do formaldehida koji se nalazi na službenoj listi kancerogenih spojeva. Da paradoks bude veći, mnoge znanstvene studije pokazuju da redovita uporaba umjetnih sladila - deblja!'

Bolje kupovati na tržnici nego u supermarketima
U šumi današnje ponude različitih proizvoda, teško se snaći i odabrati one koji će pozitivno djelovati na naše zdravlje. Ljudi više ne znaju gdje kupovati i koja prodajna mjesta zaista nude zdrave ili barem zdravije proizvode. 'Na tržnicama se ne nudi hrana s aditivima, a proizvodi s 'eko' ili 'bio' etiketama su mnogo kvalitetniji, doduše i skuplji od onih na policama supermarketa. Sve ostale usporedbe supermarketa i tržnica te eko trgovina su pokušaj relativizacije - ah, sve je to isto! To je relativizacija koja ide u korist velikim prodajnim lancima. Za razliku od 'bakice na placu', supermarketi ne nude svoje proizvode, već ubiru maržu nad masovnom i jeftinom robom iz šlepera. Onaj tko smatra da je sve to isto, izbjegava odgovornost, braneći svoju komociju ili je škrt, braneći svoj džep. Kupovanje hrane, baš kao i njezina priprema, zahtijeva maštovitost i trud', ističe Vrček.

Iako aditiva ima i u organskim proizvodima, ipak ni izbliza nisu prisutni u tolikom broju. 'Ako kupujete organske proizvode možete očekivati 200-tinjak aditiva manje jer su mnogi zabranjeni u ekološkoj proizvodnji hrane', kaže profesor Vrček.

Oni koji se žele brinuti o svojemu zdravlju te preuzeti odgovornost za namirnice koje konzumiraju, svakako bi se trebali bolje informirati o hrani, ali i svim štetnim aditivima koji se nalaze u dostupnim proizvodima. Ako želite naučiti više i bolje se informirati o E- brojevima, možete to učiniti na internetskoj stranici www.e-brojevi.udd.hr kojoj je i cilj upozoriti građane, ali i liječnike na štetnost određenih E-brojeva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Zašto nam u hranu stavljaju štetne kemikalije

# data[].attributes.attachment_link.description
Znate li što sve sadržava hrana koju jedete? Kada biste znali, mnoge biste proizvode zauvijek izbacili iz svoje prehrane... Dio hrane koju svakodnevno jedemo i koja nam je dostupna na policama supermarketa upitne je kvalitete. Sve više istraživanja pokazuje da namirnice obiluju aditivima koji su potencijalno opasni za zdravlje.

# data[].attributes.body
Pamela Peter
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://www.krenizdravo.rtl.hr/zdravlje/aflatoksini-u-hrani-koliko-su-opasni-za-zdravlje&ved=2ahUKEwiNiNza7_noAhVk-ioKHWMACI4QFjAAegQIAhAB&usg=AOvVaw2OhThToFfYBKzaDlkHHyQ9&cshid=1587484280993
Plijesni stvaraju toksične metabolite tzv. mikotoksine
Najtoksičniji metabolit je alfatoksin

# data[].attributes.body
1. Koji su znakovi da je kruh zaražen nitavošću ili paućljivošću?
- kruh mijenja miris koji u početku nije tako neugodan ( miris po voću) , ali doskora postaje sve izrazitiji i neugodniji. Sredina tada postaje ljepljiva i gnjecava , pri lomljenju se razvlači u fine niti slične paučini.
2. Dodatkom kojih konzervansa možemo spriječiti tu pojavu?
- dodatkom soli octene kiseline kao konzervans ( Ca - acetat) ili dodati samu octenu kiselinu.
3. https://www.coolinarika.com/magazin/prehrambeni-rjecnik/n/nitavost/.

# data[].attributes.body
Većina vas je odlično napravila zadatak i točno odgovorila na pitanja. Svima  sam napisala i komentar na prozorčić.
Bravoooo!
Čekamo još Karla, Mariju , Pamelu i Ivana B.

# data[].attributes.body
1. nakon izlaska iz peći proizvoda se mogu se zaraziti smorama iz zraka ili konktakom sa zagađenim  proizvoda uređajem, odječom, rukama.

# data[].attributes.body
1. Znakovi nitavosti su ljepljiva sredina i gnjecavost, kad se sredina polomija razvlači se u niti jedno što izgleda kao paučina.
2. Dodatne oktenske kiseline i Ca-acetata moraju zaustaviti nitavost.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lesaffre Adriatic d.o.o.: Zaštita pekarskih proizvoda - nitavost i plijesan

# data[].attributes.attachment_link.description
Sačuvajmo lijep i zdrav kruh što duže Nitavost kruha izazivaju mikroorganizmi bakterije i plijesni, a pogoduju im vlažni i topli uvjeti, pa namirnice treba čuvati na hladnom i tamnom mjestu, a SANOPAN i AMIPAN T dodatno će spriječiti kvarenje.

# data[].attributes.body
1. za život plijesni potrebne su organske tvari, vlaga ,kisisik i optimalna temperatura
2. zato žto se pekarski proizvodi peku na 90 C zbog čega veći dio ugiba

# data[].attributes.body
Pozdrav svima!
Nakon što napišete svoje odgovore i poigrajte se malo sa padletom, ocijenite ovaj način rada sa brojem zvjezdica na dnu vašeg prozočića.
Molim vas da ne prepisujete odgovore jednih od drugih. :-)

# data[].attributes.body
1.Kruh i ostali proizvodi mjenjaju miris ,koji u početku nije ne ugodan  (miris po voću),ali doskora postaje sve izrazitij i neugodnji

2nitavost se može spriječiti dodatkom CA-acetat ili samo octene kiseline
3.nitavost kruha

# data[].attributes.body
Pamela Peter

Konzervansi su kemijska sredstva koja sprječavaju kvarenje hrane, odnosno raznih tvari na način da zaustavlja razvoj mikroorganizama. Konzervansi se u hranu dodaju kako bi stabilizirali proizvode, te produžili njihove održljivosti, a ujedno su i prevencija kvarenja odnosno mikrobiološke kontaminacije.
Znakovi ništavosti su ljepljiva i gnjecava sredina, pri lomljenju se razvlaci u fine niti kao paucina
Dodatkom octene kiseline i Ca-acetata mozemo zaustaviti nitavost

# data[].attributes.body
1.Konzervansi se koriste za sprječavanje kvarenja (nitavosti, pljesnivosti) pekarskih proizvoda.
2. dodatkom octene kiseline caacetata mozemo zaustaviti nitavost.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kruhom nazivamo namirnicu nastalu pečenjem smjese brašna od raznih vrsta žitarica i vode uz odgovarajuće dodatke.
Oblik i sastav kruha mijenjali su se kroz povijest i danas imamo meke mirišljive i obožavane kruhove raznih boja, veličina i okusa. Jednostavno za svakoga ponešto.

Crni kruh je stoljećima smatran hranom sirotinje. Danas je najčešći odabir osoba koje se brinu o svojem zdravlju i žele uravnoteženu prehranu.Arheološka nalazišta ukazuju na to da su još stari Egipćani pekli kruh te se za nalaze iz faraonskih grobnica, koji se čuvaju u muzeju, smatra da potječu iz vremena oko 2000 godina prije Krista. Iz Egipta se upotreba kruha proširila na Grčku te dalje na Rim u kojem se pojavljuje prvi bijeli kruh namijenjen bogatašima. Rimljani su način pripreme kruha proširili po cijeloj Europi. I upravo se kruh smatra svakodnevnom i nezamjenjivom namirnicom koja je othranila generacije težaka, mornara, drvosječa, putnika i vojnika.

Kruh dijelimo po sastavu, ovisno o vrsti žitarice kojom se priprema tijesto. Tako govorimo o kruhu od prosa, kukuruznom kruhu, raženom, kruhu od miješanog brašna. Nazivi koje susrećemo u prodavaonicama ukazuju na vrste kruha ovisno o recepturi, obliku i načinu pečenja. Najpoznatiji su kruh francuz, peka kruh, domaći, polubijeli i bijela štruca.

Danas o kruhu našem svagdašnjem govorimo kao o namirnici svrstanoj u skupinu žitarica i proizvoda čiji su sastav i kakvoća određeni pravilnikom.

Bijeli i crni kruh

Kruh od punog zrna naziva se graham kruh i na 100 g ima energiju od oko 200 kcal, dok bijeli kruh ima 240 kcal u 100 g namirnice. Crni pšenični kruh bogatiji je mineralima nego kruh od bijelog pšeničnog brašna, dok mu je energetska vrijednost 222 kcal na 100 g.

Bijeli kruh je kroz povijest najčešće bio statusni simbol te je određivao viši društveni standard. Mekan, prozračan i oslobođen teških okusa koji su pratili kruh od cjelovitog brašna bio je poslastica i cijenjena namirnica. Danas je simbol lošijih prehrambenih navika i upućuje na jelovnike osiromašene prijeko potrebnim i korisnim prehrambenim vlaknima.

Bijeli kruh neutralnijeg je okusa te se slaže uz mnoga jela koja imaju posebnu aromu. Upotrebljiv je nekoliko dana ako se primjereno čuva. Povoljan je za osobe koje imaju teškoća s nadimanjem i rekonvalescentima jer se kraće probavlja nego kruh od punog zrna.
Graham kruh od brašna cijelog zrna predlaže se u prehrani dijabetičara, sportaša i osoba u razvoju.

Brašno za bijeli kruh je osiromašeno te su odabrani dijelovi zrna bez ovojnice koja je bogata vlaknima i proteinima i zato kažemo da je bijeli kruh od brašna oljuštenog zrna.
Ipak, ako na koji drugi način u organizam unosite dovoljno vlakana i prehrana vam je raznolika, nema razloga da ne uživate u mekanom pjenastom bijelom kruhu.

Crni kruh je stoljećima smatran hranom sirotinje, robova i kažnjenika. Danas je najčešći odabir osoba koje se brinu o svojem zdravlju i žele uravnoteženu prehranu. Bogat je mineralima, vlaknima, proteinima, mineralima u tragovima, a manje je energetske vrijednosti te daje izrazito jak osjećaj sitosti.

Crni se kruh lakše kvari od bijelih kruhova i potrebno ga je pravilno čuvati kako bi trajao nekoliko dana. Ujedno dulje zadržava svjež okus i miris. Kruh od brašna cjelovitog zrna radi se od nekoliko vrsta žitarica kako bi se postigao što bolji sastav i okus. Najtamniji je kruh od prosa, raži, potom od zobi, pa još uz dodatke sezamovih ili suncokretovih sjemenki, kima i dr.

U prošlosti je crni kruh bio tvrd, neugodna mirisa, oporog okusa. Zahvaljujući tehnolozima, danas je iznimno ukusna i cijenjena namirnica. Da bi se zadovoljili izbirljivi okusi i osvojila zahtjevna nepca, u kruh se dodaje mlijeko, med, vino, sušeno voće, masline (crne i zelene). Zasigurno bi nam i stari Rimljani pozavidjeli!

Zdravlje u kruhu

Stomatolozi predlažu u dječju prehranu uvesti kruh od cjelovitog zrna. Drže ga važnim za poticanje intenzivnijeg žvakanja i usitnjavanja hrane. Smatra se da su kruta hrana i crni kruh vrlo važni u smanjenju dentobakterijskog plaka koji je uvjet za nastanak karijesa.
Brašno za bijeli kruh je osiromašeno te su odabrani dijelovi zrna bez ovojnice koja je bogata vlaknima i proteinima i zato kažemo da je bijeli kruh od brašna oljuštenog zrna.

Plak je meka naslaga u obliku mrlja koje čvrsto prianjaju uza zubnu površinu, a produkt je brojnih mikroorganizama. Svakodnevnim konzumiranjem sirove hrane (voća i povrća) te kruha od cjelovitog zrna smanjuju se izgledi za nakupljanje plaka i nastanak karijesa.
Kruh od cjelovitih žitarica preporuča se uzimati i osobama s probavnim teškoćama. Upravo se nedostatak dijetalnih vlakana povezuje s usporenim pražnjenjem crijevnog sadržaja. Svakodnevnim konzumiranjem kruha bogatog celulozom potiču se "lijena" crijeva na bolji rad.

Osobe koje su na dijetalnom režimu prehrane prednost bi trebale dati crnom kruhu. Potrebno ga je dulje žvakati, nešto je niže energetske vrijednosti i daje potpuniji osjećaj sitosti. Poznata je izreka kako kruh ne deblja, ali je zabrinjavajuća količina kruha koju pretile osobe uvrste u dnevni jelovnik. Ako se po obroku konzumira oko 200 g kruha, za tri obroka unos je 600 g po prosječnoj energetskoj vrijednosti od po 230 kcal. U tom se slučaju samo kruhom unese 1380 kcal, što je gotovo cjelodnevan energetski unos osobe na redukcijskom modelu prehrane.

Crni kruh trebaju izbjegavati osobe sa želučanim tegobama sklone žgaravici i nadimanju. Graham kruh od brašna cijelog zrna predlaže se u prehrani dijabetičara, sportaša i osoba u razvoju.
Važno je znati da osobe oboljele od gihta trebaju isključiti kruh (bijeli i crni) za čiju se pripremu rabi kvasac. Za njih se pripremaju kruhovi po prilagođenim recepturama.

Preporuke

Suvremena pekarska industrija nastoji spojiti želje i preporuke, pa se u ponudi zasigurno može naći kruh za sve ukuse i posložiti jelovnik kako bismo nesmetano (i sigurno) uživali u svojem odabiru. Poneki dan u tjednu dajte prostor kruhu od cjelovitog zrna, najčešće od mješavine brašna.
Osobe na dijetalnom režimu prehrane prednost bi trebale dati crnom kruhu, koji je niže energetske vrijednosti i daje potpuniji osjećaj sitosti.

Uz pojedina jela bolje će izgledati bijeli kruh te nema razloga izbjegavati ga jer je nutritivno siromašniji.

Mirišljavi kruhovi sa začinskim biljem i oni od kukuruznog brašna odabiru se uz pojedina jela s kojima su besprijekorna kompozicija.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kruhom nazivamo namirnicu nastalu pečenjem smjese brašna od raznih vrsta žitarica i vode uz odgovarajuće dodatke. Oblik i sastav kruha mijenjali su se kroz povijest i danas imamo meke mirišljive i obožavane kruhove raznih boja, veličina i okusa. Jednostavno za svakoga ponešto. Crni kruh je stoljećima smatran hranom sirotinje.

# data[].attributes.body
1.Nitavost. Eng. Ropeness. nastaje kao posljedica zagađenja brašna bacilima čije spore mogu preživjeti i pečenje. Masa bakterija pretvara brašno iz kruha u vodnjikavu, ljepljivu (nitavu) masu koja se razvlači. Premda po mirisu i okusu nije bitno promijenjen, takav kruh je neupotrebljiv za prehranu.
2. Dodatkom octene kiseline i Ca-acetata mozemo zaustavit nitavost
http://www.najdi.si/search.jsp?q=nitavost

# data[].attributes.body
Ivana Raguž
1.znakovi nitavosti su gnjecava i ljepljiva sredina I kad se polomi razvlaći se u niti koje izgledaju kao paulina
2. Dodatkom octene kiseline i Ca-acetata mozemo zaustavit nitavost

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eng.

nastaje kao posljedica zagađenja brašna bacilima čije spore mogu preživjeti i pečenje. Masa bakterija pretvara brašno iz kruha u vodnjikavu, ljepljivu (nitavu) masu koja se razvlači. Premda po mirisu i okusu nije bitno promijenjen, takav kruh je neupotrebljiv za prehranu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nitavost - Prehrambeni rječnik - Coolinarika

# data[].attributes.attachment_link.description
nastaje kao posljedica zagađenja brašna bacilima čije spore mogu preživjeti i pečenje. Masa bakterija pretvara brašno iz kruha u vodnjikavu, ljepljivu (nitavu) masu koja se razvlači. Premda po mirisu i okusu nije bitno promijenjen, takav kruh je neupotrebljiv za prehranu.

# data[].attributes.body
Ivana Raguž
1. Kvarenje pekarskih proizvoda ovisi o higijenskim uvijetima
2.karakteristika plijesni je neugodan miris promjena boje

# data[].attributes.body
Karlo Vrbanić
1.Znakovi nitavosti su ljepljiva i gnjecava sredina,pri lomljenju se razvlači u fine niti slične paučini,po čemu je pojava i dobila ime
2.Nitavost se može spriječiti dodatkom Octene i Ca-acetata kiseline