# data[].attributes.headline
Роди і жанри літератури

# data[].attributes.subject
Роди і жанри літератури

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
на всі двісті

# data[].attributes.attachment_link.title
РОДИ ЛІТЕРАТУРИ: епос, лірика, драма... + Зручний список літератури до ЗНО 📝 (Типове завдання ЗНО)

# data[].attributes.headline
Повторюємо УНТ

# data[].attributes.subject
Повторюємо УНТ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
на всі двісті

# data[].attributes.attachment_link.title
Фольклорні ЖАНРИ: календарно-обрядові, історичні пісні, думи... (Типове завдання ЗНО)

# data[].attributes.headline
Види народних пісень

# data[].attributes.subject
Види народних пісень

# data[].attributes.headline
Пісні Марусі Чурай

# data[].attributes.subject
Пісні Марусі Чурай

# data[].attributes.body
"Віють вітри"
"Засвіт встали козаченьки"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Архипчук

# data[].attributes.attachment_link.title
Засвіт встали козаченьки (Плюс)

# data[].attributes.headline
Аналіз пісні "Засвіт встали козаченьки"

# data[].attributes.subject
Аналіз пісні "Засвіт встали козаченьки"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Засвіт встали козаченьки - українська народна пісня, її аналіз допоможе підготувати літературний паспорт твору.

"Засвіт встали козаченьки" аналіз твору (паспорт)

Автор пісні - це легендарна піснярка з Полтави Маруся Чурай.

Рік написання - 1650-ті

Жанр: літературна козацька пісня.

Напрям - романтизм

Тема: зображення прощання козака з ріднею перед походом.

Ідея: уславлення козаків, для яких обов'язок перед Батьківщиною є вищим, ніж сімейне щастя. Возвеличення подвигу матерів та дівчат у розлуці з дорогими людьми.

Основна думка: захоплення патріотизмом козаків й подвигом матерів та коханих у розлуці з
дорогими людьми.

Віршовий розмір - семистопний хорей

Римування - паралельне

Художні засоби "Засвіт встали козаченьки"

Епітети: "ясні очі", "мати... слізко проводжає", "кінь вороненький".

Повторення: перший і останній куплети.

Метафори: "Стоїть місяць", "кінь спіткнувся", "година настала".

Звертання: "Прощай, милий мій синочку", "Ой рад би я, матусенько", "Яка ж би то, мій синочку".

Риторичні оклики: "Через чотири недільки Додому вертайся!". "Бо хто знає, чи жив вернусь, Чи ляжу в полі!".

Риторичне запитання: "Щоб чужая дитиночка За рідною стала?".

Композиція "Засвіт встали козаченьки"

Експозиція: усі "засвіт встали", козак збирається у похід

Зав'язка: козак заспокоює кохану Марусю.

Розвиток дії: мати просить сина швидко повернутися, козак предчуває біду, бо кінь "вороненький в воротях спіткнувся".

Кульмінація: козак просить матір прийняти Марусю як доньку, мати жаліється на таке життя.

Розв'язка: від'їзд козака.

Образи у пісні "Засвіт встали козаченьки"

козак, який відчуває небезпеку;

Маруся - дівчина, яка проводжає коханого;

мати;

кінь вороненький,

місяць та сонце.

Короткий зміст пісні "Засвіт встали козаченьки"

Де відбуваються події? У творі події відбуваються біля батьківського дому козака. Автор описує часи козацької доби XVІ - XVІІ століть.

У пісні розповідається, як козаченьки, що "засвіт встали", вирушають у похід. Козак заспокоює свою кохану Марусю та просить її помолитись Богу за нього. Проводжає мати свого сина в далеку дорогу й просить його "через чотири недільки" додому вертатись. Молодий козак не вірить, що швидко повернеться з походу, бо "кінь вороненький в воротях спіткнувся". Син не знає, чи вернеться живим, чи ляже в полі, а тому просить матір прийняти його кохану Марусеньку "як рідну дитину". Мати бідкається, що ж то за час настав, "щоб чужая дитиночка За рідную стала".

Музичну тему пісні "Засвіт встали козаченьки" визначний український композитор Микола Лисенко взяв за основу увертюри до опери "Тарас Бульба".

"Засвіт встали козаченьки" текст повністю

# data[].attributes.attachment_link.title
"Засвіт встали козаченьки" Аналіз (Паспорт твору) - Dovidka.biz.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
"Засвіт встали козаченьки" аналіз твору - жанр, рід, вид лірики, образи, тема, ідея, художні засоби. Літературний паспорт пісні

# data[].attributes.attachment_link.title
2. Засвіт встали... 

# data[].attributes.headline
Маруся Чурай "Віють вітри"

# data[].attributes.subject
Маруся Чурай "Віють вітри"

# data[].attributes.body
Аудіокнига

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аудіокнига.UA

# data[].attributes.attachment_link.title
Маруся Чурай. Віють вітри віють буйні (Аудіокнига)

# data[].attributes.attachment_link.title
1. Віють вітри

# data[].attributes.headline
Аналіз пісні

# data[].attributes.body
Аналіз пісні "Віють вітри"

# data[].attributes.headline
Історична пісня — це ліро-епічний твір, у якому відтворено історичні події чи конкретні історичні постаті та висловлено ставлення народу до них.

# data[].attributes.subject
Історична пісня — це ліро-епічний твір, у якому відтворено історичні події чи конкретні історичні постаті та висловлено ставлення народу до них.

# data[].attributes.headline
"Ой Морозе, Морозенку"

# data[].attributes.subject
"Ой Морозе, Морозенку"

# data[].attributes.attachment_link.title
Ой Морозе, Морозенку.

# data[].attributes.headline
Історична пісня "Ой Морозе, Морозенку"

# data[].attributes.subject
Історична пісня "Ой Морозе, Морозенку"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Ой Морозе, Морозенку" - українська народна пісня про боротьбу проти соціального та національного гніту. Аналіз чи літератрний паспорт твору "Ой Морозе, Морозенку" допоможе зрозуміти провідний мотив цього твору.

"Ой Морозе, Морозенку" аналіз (паспорт)

Автор - народні пісня

Рід літератури - ліро-епічний твір

Рік написання - точна дата не вказана. Вважається, що пісня написана приблизно у 40-60 рр. 17 століття (в період визвольних змагань під приводом Богдана Хмельницького)

Тема "Ой Морозе, Морозенку": зображення героїчної смерті козака Морозенка в бою проти татар.

Ідея "Ой Морозе, Морозенку": уславлення подвигу патріотів, що віддали життя за визволення народу.

Основна думка "Ой Морозе, Морозенку": нічого не бояться козаки, заради щасливого життя народу вони ладні пожертвувати власним життям; народ, що б'ється за свою незалежність, неодмінно переможе.

Жанр "Ой Морозе, Морозенку": історична пісня.

У пісні "Ой Морозе, Морозенку" відобразились усвідомлення народом своєї сили, віра в неминучу перемогу над ворогом. Ясність мети робить навіть смерть героя утвердженням справедливості боротьби проти ворога.

Художні засоби "Ой Морозе, Морозенку"

Художні засоби твору підпорядковані його ідейному змісту:

Епітети: "славний козаче", "буйне військо", "голова завзята", "тяжке горе", "білий світ".

Метафори: "Вкраїна плаче", "Морозенко... сивим конем виграває", "живцем серце виривали", "Україна славою покрита".

Гіпербола: "татар велика сила", з вирваним серцем герой із Савур-могили споглядає Україну.

Риторичні оклики: "Дивись тепер, Морозенку, Та на свою Україну!", "Тяжким горем та сльозами, Та кров'ю полита!"

пестливі слова - козаченьки, казаченьків.

Різко протилежні емоційним забарвленням тропи, що змальовують ворогів: вони прокляті, татарська орда порівнюється із страшним громом і чорною хмарою, яка "світ закрила".

Постійний епітет "велика сила" вказує на те, що татар було набагато більше, ніж козаків, проте хоробрі воїни відважно кидаються в бій, захищаючи свої землі.

Композиція "Ой Морозе, Морозенку"

Твір має свого роду обрамлення - починається і закінчується уславленням мужності козацького ватажка Морозенка.

Експозиція: похід козаків на татар під керівництвом Морозенка.

Зав'язка: бій з ворогом.

Кульмінація: полон та катування героя.

Розв'язка: сум матінки-України з приводу смерті свого сина.

В інших варіантах цієї пісні Морозенко - преславний козак, який "на три милі кругом себе кладе ворожого трупу", у бою за ним "тече кривавая річка. Ні страху, ні втоми не знає молодий воїн, і лише численність ворогів здолала героя. Терплячи страшні муки, Морозенко не кориться, він виявляє незвичайну витривалість, зневажає смерть і з думкою про Україну гине.

"Ой Морозе, Морозенку" історична пісня

Характеристика образу Морозенка "Ой Морозе, Морозенку"

Образ Морозенка став узагальненим образом захисника вітчизни. В одних варіантах пісень герой бореться з "ляхами-панами", в інших - з турками, татарами, з "турком-шведом" чи просто з лихими ворогами.

Основною рисою Морозенка була насамперед любов до Батьківщини, готовність завжди виступити на її захист, виняткова мужність у боях з ворогом. Пісня підкреслює красу і силу улюбленого героя, його хоробрість і молодецтво:

Ой з-за гори та з-за кручі
Буйне військо виступає,
Попереду Морозенко
Сивим конем виграває.

Захищаючи рідні землі, Морозенко хоробро б'ється із заклятими ворогами. Під час бою повністю проявився блискучий талант молодого полководця: татари втратили втроє більше, ніж козаки. Потрапивши в полон, Морозенко мужньо переносить катування (з вирваним серцем герой споглядає Україну із Савур-могили). Цей факт підкреслює незвичайну силу і витривалість героя. В останню хвилину життя Морозенко думає не про себе, а про свою сплюндровану батьківщину.

"Ой Морозе, Морозенку" характеристика

Історична пісня "Ой Морозе, Морозенку" була дуже популярною. Вважають, що її створено в 40-60-х роках XVII ст. період боротьби нашого народу проти Речі Посполитої. У цьому протиборстві татари епізодично виступали союзниками то козаків, то польської шляхти. Навіть після переможних боїв спільно з козаками вони, повертаючись у Крим, плюндрували українські землі. Тому татари протягом XIV-XVH ст. залишалися запеклими ворогами нашого народу.

У пісні "Ой Морозе, Морозенку" зображено епізод бою з татарами та смерть ватажка козацького війська Морозенка. Дослідники припускають, що це міг бути полковник війська Богдана Хмельницького Станіслав Мрозовицький. Разом із тим існують припущення, що Морозенко - це узагальнений образ мужнього козака-патріота. Але народ у своїх творах завжди конкретний! Він створював історичну пісню чи думу відразу по свіжих слідах після подііі, тому вірогідно, що Морозенко це реальна особа. "Історична пісня чи дума, - писав Ф. Колесса, - лише тоді могла прийнятися й поширитися в народі, коли пам'ять про оспівану подію живо ще утверджувалася в народній традиції, коли жили ще її наочні свідки". Підтвердженням того, що Морозенко реальна особа, може слугувати й той факт, що про Морозенка створено ще народний переказ.

Композиційно пісня складається з трьох частин. Перші дві строфи - це своєрідний вступ - плач за загиблим Морозенком його матері та всієї України.

Друга частина починається з протиставлення: виступають дві непримиренні сили. З одного боку - козацьке військо на чолі зі славним ватажком Морозенком, із другого - численніші загони татарської орди. Щоб зобразити нерівні сили супротивників, у пісні використано прийом заперечного (негативного) паралелізму:
То не грім в сгепу грохоче.
То не хмара світ закрила, -
То татар велика сила
Козаченьків обступила.
Стисло й драматично описано бій: билися до ночі глухої, великі втрати в козацькому війську й утричі більші - у ворогів. Оповідь досягає кульмінації в епізоді знущань татар із Морозенка, коли з нього, молодого, Живцем серце виривали. Але навіть після смерті за ним залишається моральна перевага, тому що він - захисник свого народу й рідної землі.

Передостання строфа - це болісні роздуми ліричного героя про трагедію Батьківщини:
Вся ти єси, Україно,
Славою покрита,
Тяжким горем, та сльозами,
Та кров'ю полита!
В останній строфі звучить переконаність, що народ ніколи не забуде героїв, які віддали своє життя за рідну землю. Адже поки співатимуть історичні пісні, у пам'яті народній житимуть подвиги патріотів.

У пісні виразна емоційна оцінка персонажів. Морозенко - славний, голова завзята, його військо буйне; вороги - це татари прокляті. Морозенко втілює кращі риси українського патріота, який готовий віддати за Батьківщину своє життя.

"Ой Морозе, Морозенку" аудіокнига

# data[].attributes.attachment_link.title
"Ой Морозе, Морозенку" Аналіз (Паспорт твору) - Dovidka.biz.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
"Ой Морозе, Морозенку" - українська народна пісня про боротьбу проти соціального та національного гніту. Аналіз чи літератрний паспорт твору "Ой Морозе, Морозенку" допоможе зрозуміти провідний мотив цього твору. Автор - народні пісня Рід літератури - ліро-епічний твір Рік написання - точна дата не вказана. Вважається, що пісня написана приблизно у 40-60 рр.

# data[].attributes.attachment_link.title
3. Ой Морозе

# data[].attributes.body
Аудіокнига

# data[].attributes.headline
Історична пісня  "Чи не той то Хміль"

# data[].attributes.subject
Історична пісня  "Чи не той то Хміль"

# data[].attributes.attachment_link.title
"Чи не той то хміль" Аналіз (Паспорт твору) + Текст - Dovidka.biz.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
Аналіз "Чи не той то хміль" (жанр, тема, ідея, основна думка, композиція, художні засоби, провідний мотив тощо). Літературний паспорт твору

# data[].attributes.attachment_link.title
4. Чи не той то хміль

# data[].attributes.headline
Народні думи та балади

# data[].attributes.subject
Народні думи та балади

# data[].attributes.attachment_link.title
Модуль 1. Заняття 6. Тематика, образи, зміст народних дум і балад.

# data[].attributes.headline
Ду́ми — один із жанрів фольклору; ліро-епічні твори української усної словесності про події з життя козаків XVI—XVIII століть. Козацька дума — жанр суто українського речитативного народного та героїчного епосу, який виконували мандрівні співці-музики: кобзарі, бандуристи, лірники в Центральній і Лівобережній Україні.

# data[].attributes.subject
Ду́ми — один із жанрів фольклору; ліро-епічні твори української усної словесності про події з життя козаків XVI—XVIII століть. Козацька дума — жанр суто українського речитативного народного та героїчного епосу, який виконували мандрівні співці-музики: кобзарі, бандуристи, лірники в Центральній і Лівобережній Україні.

# data[].attributes.headline
Аудіокнига "Дума про Марусю Богуславку"

# data[].attributes.subject
Аудіокнига "Дума про Марусю Богуславку"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аудіокниги для ЗНО та не тільки

# data[].attributes.attachment_link.title
"Дума про Марусю Богуславку"

# data[].attributes.attachment_link.title
5. Маруся Богуславка

# data[].attributes.headline
Аналіз "Думи про Марусю Богуславку"

# data[].attributes.subject
Аналіз "Думи про Марусю Богуславку"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Маруся Богуславка" перлина українського народного епосу. "Маруся Богуславка" - тема, ідея, основна думка, художні засоби, головні герої, проблематика наведені в цій статті.

"Маруся Богуславка" аналіз твору (паспорт)

Жанр - народна дума невільницького циклу.

Літературний рід: ліро-епос.

У цій думі розкрито тему невільництва.

Тема "Маруся Богуславка": відтворення часів боротьби українського народу з турками та тривалого перебування козаків у ворожому полоні, яким прагне допомогти Маруся Богуславка.

Ідея "Маруся Богуславка": засудження поневолення, страждань, яких зазнали українці під час нападу турків, віра у щасливе вільне життя.

Основна думка: скільки горя, поневірянь зазнав народ у боротьбі з загарбниками, тільки мужність, рішучість українців позбавить їх від ворожого гніту, приниження.

Головні герої:

Маруся Богуславка ― дівчина, яка потрапила в полон до загарбників, стала дружиною турецького пана. Вона символізує тих, хто залишає Україну не за власним бажанням, але все ще має міцний зв'язок із землею своїх предків. Маруся випустила в'язнів, які пробули в неволі 30 років у день найбільшого християнського свята - Великодня. Це свідчить про те, що вона не втратила зв'язку з Батьківщиною.

700 козаків-невільників - перебували в полоні 30 років.

Композиція "Маруся Богуславка"

Вступ: розповідь про те, як козаки перебували в ув'язненні у пана турецького.

Основна частина: обіцяння Марусі звільнити запорожців з неволі після від'їзду турецького пана до мечеті.

Закінчення (славословіє): Маруся дотрималася обіцянки - визволила козаків з неволі; відмова героїні тікати на рідну землю.

"Даруй, боже, милості вашій,
І всім військам запорозьким,
І всім слухающим головам,
І всьому товариству і кревному, і сердечному
Пошли, боже, на многая літа
І до конця віка!"

Художні засоби "Маруся Богуславка"

Епітети: "білий камень", "бідні невільники", "святий день", "тяжка неволя", "розкіш турецька", "лакомство нещасне", "тихі води".

Метафора: "сльозами проливали".

Повтори: "...стояла темниця кам'яная"; "...козаки, ви, бідні невольники"; "Словами промовляли, Сльозами проливали"; "...дівкабранка, Маруся, попівна Богуславка".

Риторичні оклики: "Козаки, ви, бідні невільники!", "Гей. Козаки, ви, бідні невільники!", "Як ти нам святий Великдень і сказала!", "Тільки города Богуслава не минайте!", "...Между мир хрещений!", "Пошли, Боже, на многая літа І до конця віка!".

Риторичне запитання: "Чи ви знаєте, Що в нашій землі Та й день затепера?"

Коли і де відбуваються події у творі "Маруся Богуславка"?
Події відбувається напередодні Великодня у Туреччині, де у полоні знаходяться козаки.

У думі розповідається, як у турецькій неволі уже тридцять літ перебуває сімсот козаків. Одного разу до ув'язнених прийшла "дівка-бранка, Маруся, попівна Богуславка" і запитала, чи не знають вони, який сьогодні день "в землі християнській". Невольники, які тридцять літ "Божого світу, сонця праведного" не бачили, звісно, знати не могли. Тоді Маруся повідомила, що "завтра святий празник, роковий день великдень". Вона просила козаків не лаяти, не проклинати її за те, що нагадала про празник. Маруся сказала, що "як буде пан турецький до мечеті від'їжджати", то віддасть їй ключі, от тоді вона й визволить невільників. У святу неділю Маруся Богуславка визволяла невольників, але з ними не тікала, а просила передати її батькам, щоб вони не збирали великих скарбів на викуп доньки, бо вона "вже потурчилась, побусурменилась Для розкоші турецької, Для лакомства нещасного!"

Маруся Богуславка - це не історична особа, а узагальнений образ жінки-полонянки, яка, потрапивши в турецьку неволю і ставши дружиною турецького султана, не забуває рідної землі і намагається хоч щось корисне зробити для неї. Не маючи змоги повернутися в Україну, вона допомагає невільникам-козакам зробити це.

Історична основа твору "Маруся Богуславка"

Про історичну основу думи про Марусю Богуславку говорити складно, оскільки достовірних відомостей до нас не дійшло. Вважають, що образ Марусі Богуславки - головної героїні твору - це збірний образ, який не має конкретного історичного прототипу, хоч відомо, що іноді вродливі українські дівчата-полонянки, потурчившись, займали видні місця при дворах турецьких вельмож (наприклад, дружина Сулеймана І Роксоляна).

Бували випадки, коли дівчата-полонянки потрапляли в гарем, ставали дружинами турецьких багатіїв, навіть мали від них дітей. Та до кінця життя в глибині їхньої свідомості жеврів патріотичний вогник і не забувалася провина перед рідною Батьківщиною, не затухало почуття до рідного батьківського краю, рідної землі. Великі муки терпіли такі люди, часто це було трагедією їхнього життя. Ось в цій думі і розповідається про дівчину-полонянку "Марусю, попівну Богуславку", яка, потрапивши в полон, "потурчилась, побусурманилась для роскоші турецької, для лакомства нещасного" - стала дружиною багатого "пана турецького".

Дума "Маруся Богуславка" аудіокнига слухати

# data[].attributes.attachment_link.title
"Маруся Богуславка" АНАЛІЗ (паспорт) твору - Dovidka.biz.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
Аналіз твору "Маруся Богуславка" - тема, ідея, основна думка, художні засоби, головні герої, проблематика. Літературний паспорт народної думи

# data[].attributes.headline
Мультфільм "Дума про МарусюБогуславку"

# data[].attributes.subject
Мультфільм "Дума про МарусюБогуславку"

# data[].attributes.headline
Балада — жанр ліро-епічної поезії фантастичного, історико-героїчного або соціально-побутового характеру з драматичним сюжетом. 

# data[].attributes.subject
Балада — жанр ліро-епічної поезії фантастичного, історико-героїчного або соціально-побутового характеру з драматичним сюжетом. 

# data[].attributes.headline
Аудіокнига. Балада "Ой летіла стріла"

# data[].attributes.subject
Аудіокнига. Балада "Ой летіла стріла"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аудіокниги для ЗНО та не тільки

# data[].attributes.attachment_link.title
Балада "Ой летіла стріла"

# data[].attributes.headline
Аналіз балади "Ой летіла стріла"

# data[].attributes.subject
Аналіз балади "Ой летіла стріла"

# data[].attributes.attachment_link.title
6. Ой летіла стріла

# data[].attributes.headline
Тест для самоперевірки

# data[].attributes.subject
Тест для самоперевірки

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
сайт ЗНО.Освіта.UA

# data[].attributes.attachment_link.title
Усна народна творчість - тести для підготовки до ЗНО - сайт ЗНО.Освіта.UA

# data[].attributes.attachment_link.description
Тестові завдання для підготовки до зовнішнього незалежного оцінювання з теми "Усна народна творчість". Тренувальні тести та запитання на ЗНО з предмета українська мова і література.

# data[].attributes.headline
Виконавши тест, надати результат на стіні ( скрін), в коментарях чи надіслати в особисті повідомлення

# data[].attributes.subject
Виконавши тест, надати результат на стіні ( скрін), в коментарях чи надіслати в особисті повідомлення

# data[].attributes.body
( тест 33 не враховуємо - твір вилучено з програми)