# data[].attributes.headline
שפרה סילברברג 

# data[].attributes.subject
שפרה סילברברג 

# data[].attributes.body
יהושוע ד, יד

ידבַּיּ֣וֹם הַה֗וּא גִּדַּ֚ל יְהֹוָה֙ אֶת־יְהוֹשֻׁ֔עַ בְּעֵינֵ֖י כָּל־יִשְׂרָאֵ֑ל וַיִּֽרְא֣וּ אֹת֔וֹ כַּֽאֲשֶׁ֛ר יָֽרְא֥וּ אֶת־מֹשֶׁ֖ה כָּל־יְמֵ֥י חַיָּֽיו:

בסוף ספר דברים, פרק לד התורה מתארת את מת משה, חוַיִּבְכּוּ֩ בְנֵ֨י יִשְׂרָאֵ֧ל אֶת־משֶׁ֛ה בְּעַרְבֹ֥ת מוֹאָ֖ב שְׁלשִׁ֣ים י֑וֹם וַיִּתְּמ֔וּ יְמֵ֥י בְכִ֖י אֵ֥בֶל משֶֽׁה:יטוִֽיהוֹשֻׁ֣עַ בִּן־נ֗וּן מָלֵא֙ ר֣וּחַ חָכְמָ֔ה כִּֽי־סָמַ֥ךְ משֶׁ֛ה אֶת־יָדָ֖יו עָלָ֑יו וַיִּשְׁמְע֨וּ אֵלָ֤יו בְּנֵֽי־יִשְׂרָאֵל֙ וַיַּֽעֲשׂ֔וּ כַּֽאֲשֶׁ֛ר צִוָּ֥ה יְהֹוָ֖ה אֶת־משֶֽׁה:

פסוק י״ט מפרט שבני׳י שמעו את דברי יהושוע, ״כאשר צוה ה טת משה״ אבל לא בהכרח מתוך חיבור וסמיכות אליו. יהושוע ד׳, י״ד משנה את זה. אחרי תחילת כיבוש הארץ, הנס בעבר הירדן, והברית שהם עשו הם עכשיו מתייחסים ליהושוע כמשה, וסומכים אליו להדריך אותם.

# data[].attributes.headline
מאיה יחזקאל-קשר לשוני בין פרקי יהושע

# data[].attributes.subject
מאיה יחזקאל-קשר לשוני בין פרקי יהושע

# data[].attributes.body
1. אמונה ואמון: קשר לשוני אחד הוא הדגשת האמונה והאמון באלוהים לאורך פרקים אלו. אמונתה של רחב באלוהי ישראל מודגשת כאשר היא מגנה על המרגלים ומבקשת הגנה בתמורה. באופן דומה, יהושע ובני ישראל מפגינים את בטחונם בהדרכת אלוהים על ידי ציות לפקודותיו, כגון חציית נהר הירדן וכיבוש יריחו.

2. סמליות: חוט הארגמן שרחב קושרת בחלון שלה משמש כסמל לאמונתה ולאמון שלה בהבטחת אלוהים להגנה. זה גם הופך לאות עבור בני ישראל לזהות ולחסוך את רחב ומשפחתה. באופן דומה, חציית נהר הירדן מסמלת את המעבר מהמדבר אל הארץ המובטחת, המייצגת התחלה חדשה עבור בני ישראל.

3. ברית וציות: ניתן לראות את הקשר הלשוני בין פרקים אלו גם בשפת הברית והציות. חציית נהר הירדן של בני ישראל היא אישור מחדש של הברית שלהם עם אלוהים, שכן הם ממלאים אחר הוראותיו ובוטחים בהבטחותיו. הציות של רחב להוראות המרגלים ואמונתה באלוקי ישראל מביאים להצלתה ולהשתלבותה בקהילה.

4. התערבות אלוהית: שפה הקשורה להתערבות אלוהית היא קשר לשוני נוסף. חציית נהר הירדן מתוארת כאירוע מופלא, כאשר אלוהים גורם למים להיפרד כדי שבני ישראל יוכלו לעבור דרכם על אדמה יבשה. באופן דומה, חורבן חומות יריחו מיוחס להתערבותו של אלוהים, המציג את כוחו והגנתו על בני ישראל.

# data[].attributes.headline
דגנית אלימלך: מעשים דומים

# data[].attributes.subject
דגנית אלימלך: מעשים דומים

# data[].attributes.body
1.גם משה וגם יהושוע, שניהם חצו מקור מים לשניים: משה חצה את ים סוף כדי שבני ישראל יעברו בו בבריחתם ממצרים ויהושוע חצה את נהר הירדן כדי שבני ישראל יעברו בו ויכנסו לארץ.

2. שניהם שלחו מרגלים: משה שלח מרגלים לתור את הארץ ולברר את טיבה של ארץ כנען לפני הכניסה אליה, ויהושוע שלח מרגלים ליריחו לפני כיבושה.

3.מינוי: ה' ממנה את משה למנהיג שישחרר את עמו במעמד הסנה ויהושוע מתמנה על ידי ה' למנהיג שיחליף את משה ויוביל את בני ישראל לארץ כנען, יכבוש אותה ויחלק את העם לנחלות.

אירועים:

# data[].attributes.body
חשבתי על נקודה מעניינת.
גם משה וגם יהושע מכונים ''נער''.
על משה רבנו נאמר ''והנה נער בוכה'' (שמות ב,ו), ועל יהושע נאמר ''ומשרתו יהושע בן נון נער לא ימיש מתוך האוהל'' (שמות לג, יא)/
והאמת ששניהם לא היו באמת נערים במובן שאנחנו מכירים.
יהושע היה בן 110 שנים (רמבן) ומשה היה תינוק אלא שנשמע קולו כמו קול של נער (רשי).
זו נקודת הדימיון שעלתה לי ביניהם.

# data[].attributes.body
* הסמכת משה- שמות פרק ג, פס' ד מול הסמכת יהושע- יהושע א, פס א'- ט'.
*התחלת המן- שמות ט"ז- סיום המן- יהושע ה' פס' יב
יב "וַיִּשְׁבֹּת הַמָּן מִמָּחֳרָת, בְּאָכְלָם מֵעֲבוּר הָאָרֶץ, וְלֹא-הָיָה עוֹד לִבְנֵי יִשְׂרָאֵל, מָן; וַיֹּאכְלוּ, מִתְּבוּאַת אֶרֶץ כְּנַעַן, בַּשָּׁנָה, הַהִיא".
*ברית המילה-שמות ד'-  כד וַיְהִי בַדֶּרֶךְ, בַּמָּלוֹן; וַיִּפְגְּשֵׁהוּ יְהוָה, וַיְבַקֵּשׁ הֲמִיתוֹ.  כה וַתִּקַּח צִפֹּרָה צֹר, וַתִּכְרֹת אֶת-עָרְלַת בְּנָהּ, וַתַּגַּע, לְרַגְלָיו; וַתֹּאמֶר, כִּי חֲתַן-דָּמִים אַתָּה לִי.  כו וַיִּרֶף, מִמֶּנּוּ; אָז, אָמְרָה, חֲתַן דָּמִים, לַמּוּלֹת.  מול יהושע ה'- פס' ב-ט- ב "בָּעֵת הַהִיא, אָמַר יְהוָה אֶל-יְהוֹשֻׁעַ, עֲשֵׂה לְךָ, חַרְבוֹת צֻרִים; וְשׁוּב מֹל אֶת-בְּנֵי-יִשְׂרָאֵל, שֵׁנִית.  ג וַיַּעַשׂ-לוֹ יְהוֹשֻׁעַ, חַרְבוֹת צֻרִים; וַיָּמָל אֶת-בְּנֵי יִשְׂרָאֵל, אֶל-גִּבְעַת הָעֲרָלוֹת.  ד וְזֶה הַדָּבָר, אֲשֶׁר-מָל יְהוֹשֻׁעַ:  כָּל-הָעָם הַיֹּצֵא מִמִּצְרַיִם הַזְּכָרִים כֹּל אַנְשֵׁי הַמִּלְחָמָה, מֵתוּ בַמִּדְבָּר בַּדֶּרֶךְ, בְּצֵאתָם, מִמִּצְרָיִם.  ה כִּי-מֻלִים הָיוּ, כָּל-הָעָם הַיֹּצְאִים; וְכָל-הָעָם הַיִּלֹּדִים בַּמִּדְבָּר בַּדֶּרֶךְ, בְּצֵאתָם מִמִּצְרַיִם--לֹא-מָלוּ."

# data[].attributes.headline
עופרית קזיוף

# data[].attributes.subject
עופרית קזיוף

# data[].attributes.body
ביהושוע מסופר על סיפור חציית הירדן ואצל משה מסופר על קריעת ים סוף.  הדור הראשון חווה את נס קריעת ים סוף, הדור השני חווה את נס חציית הירדן, והדור הבא ידע על שני המעשים הזהים. ההשוואה קיימת גם בציווי להודיע לבנים על הנפלאות שה' עשה לישראל, המופיע בצורה דומה לגבי קריעת ים סוף , והיא יוצרת תחושה של המשכיות ביניהם: מעשי הנפלאות שנעשו במצרים ממשיכים גם במעבר הירדן. .

# data[].attributes.headline
ארבל בלומנפלד

# data[].attributes.subject
ארבל בלומנפלד

# data[].attributes.body
סיפור התגלותו של שר צבא ה' ערב ראשית השליחות וכיבושה של העיר הראשונה בכנען יריחו, מובא לאחר מעשה המילה של בני ישראל - פרק ה ג-ט. גם על משה מובא סיפור התגלות ומילה ערב חזרתו ממדין למצרים - שמות ד כד-כו.

# data[].attributes.body
יהושוע חוגג עם עם ישראל את חג הפסח במועדו, כפי שמשה בתחילת מנהיגותו בפרק י' בספר במדבר חוגג עם עמ"י את הפסח הראשון שלהם.

# data[].attributes.headline
אור ספיר - ביטויים מקבילים המופיעים בתיאור רחב על קריעת ים סוף, ובתיאור סיפור חציית הירדן בפסוקים

# data[].attributes.subject
אור ספיר - ביטויים מקבילים המופיעים בתיאור רחב על קריעת ים סוף, ובתיאור סיפור חציית הירדן בפסוקים

# data[].attributes.body
דברי רחב על קריעת ים סוף (ב',י,יא) - י "כִּי שָׁמַעְנוּ, אֵת אֲשֶׁר-הוֹבִישׁ יְהוָה אֶת-מֵי יַם-סוּף מִפְּנֵיכֶם, בְּצֵאתְכֶם, מִמִּצְרָיִם; וַאֲשֶׁר עֲשִׂיתֶם לִשְׁנֵי מַלְכֵי הָאֱמֹרִי אֲשֶׁר בְּעֵבֶר הַיַּרְדֵּן, לְסִיחֹן וּלְעוֹג--אֲשֶׁר הֶחֱרַמְתֶּם, אוֹתָם.  יא וַנִּשְׁמַע וַיִּמַּס לְבָבֵנוּ, וְלֹא-קָמָה עוֹד רוּחַ בְּאִישׁ מִפְּנֵיכֶם:  כִּי, יְהוָה אֱלֹהֵיכֶם--הוּא אֱלֹהִים בַּשָּׁמַיִם מִמַּעַל, וְעַל-הָאָרֶץ מִתָּחַת."
נס חציית הירדן (ה,א) - א "וַיְהִי כִשְׁמֹעַ כָּל-מַלְכֵי הָאֱמֹרִי אֲשֶׁר בְּעֵבֶר הַיַּרְדֵּן יָמָּה, וְכָל-מַלְכֵי הַכְּנַעֲנִי אֲשֶׁר עַל-הַיָּם, אֵת אֲשֶׁר-הוֹבִישׁ יְהוָה אֶת-מֵי הַיַּרְדֵּן מִפְּנֵי בְנֵי-יִשְׂרָאֵל, עַד-עברנו (עָבְרָם); וַיִּמַּס לְבָבָם, וְלֹא-הָיָה בָם עוֹד רוּחַ, מִפְּנֵי, בְּנֵי-יִשְׂרָאֵל."

# data[].attributes.body
פרק ב ביהושע שליחת המרגלים בדומה למשה רבינו בשליחת 12 המרגלים בפרשת שלח לך

# data[].attributes.body
יהושע ד פסוק ו'  למען תהיה זאת אות בקרבכם כי ישאלון בניכם מחר לאמר מה האבנים האלה לכם
מקביל בתורה לשמות יג פסוק יד-טז
והיה כי ישאלך בנך מחר לאמר מה זאת...
והיה לאות...

# data[].attributes.body
יהושע פרק ג, ה: ויאמר יהשוע אל העם התקדשו כי מחר יעשה ה' בקרבכם נפלאות. זה מקביל למעמד הר סיני ששם נאמר שמות פרק יט' פסוק י' ויאמר ה' אל משה לך אל העם וקדשתם היום ומחר...

# data[].attributes.headline
אמון העם במנהיגים אחרי נס הקריעה:

# data[].attributes.subject
אמון העם במנהיגים אחרי נס הקריעה:

# data[].attributes.body
אצל משה נאמר:  "וַיִּירְאוּ הָעָם אֶת-יְהוָה וַיַּאֲמִינוּ בַּיהוָה וּבְמֹשֶׁה, עַבְדּוֹ" (שמות ה, לא).
אצל יהושע נאמר: "בַּיּוֹם הַהוּא, גִּדַּל יְהוָה אֶת-יְהוֹשֻׁעַ, בְּעֵינֵי, כָּל-יִשְׂרָאֵל; וַיירְאוּ אֹתוֹ, כַּאֲשֶׁר יָרְאוּ אֶת-מֹשֶׁה כָּל-יְמֵי חַיָּיו" (יהושע ד, יד).

# data[].attributes.headline
נס קריעת ים סוף אצל משה (שמות יד), מקביל לנס קריעת מי הירדן אצל יהושע (יהושע ג). 

# data[].attributes.subject
נס קריעת ים סוף אצל משה (שמות יד), מקביל לנס קריעת מי הירדן אצל יהושע (יהושע ג). 

# data[].attributes.headline
דוגמא נוספת: "של נעלך מעל רגלך כי המקום אשר אתה עומד עליו קדש הוא" (יהושע ה 15), מקביל למשה במעמד הסנה (שמות ג 5).

# data[].attributes.subject
דוגמא נוספת: "של נעלך מעל רגלך כי המקום אשר אתה עומד עליו קדש הוא" (יהושע ה 15), מקביל למשה במעמד הסנה (שמות ג 5).

# data[].attributes.headline
לדוגמא: ברית מילה לפני חג הפסח (שמות יב 48; יהושע ה 13-2)

# data[].attributes.subject
לדוגמא: ברית מילה לפני חג הפסח (שמות יב 48; יהושע ה 13-2)