# data[].attributes.body
1. Otsusta kuhu, millal ja kellega minna
2. Grupimatkal moodustage ühtlane, võrdsete võimete ja huvidega grupp.
3. Vali sobiv marsruut, et saaksid tuldud teed mööda tagasi liikuda.
4.Arvesta marsruudi keerukust ja osavõtjate suutlikkust
5. Arvesta võimalikke ohte
6. Jõuvarude säilitamine ja kokkuhoidmine
7. taktikaline puhtus: plaani ja tegeliku marsruudi ühtelangevus.
8.Vali ilmastikule sobiv riietus ning mõned lisa sokid, kampsunid jm.
9. Võta kaasa piisavalt söögi ja joogi varusid.
10. Enne matkale minekut anna lähedastele teada kuhu ja millal minek. Häda korral helista 112.

# data[].attributes.body
Looduses viibimise ja tule tegemise kohta on täpsemad juhised ja piirangud toodud “Igaühe õigustes”. Paljudel juhtudel on lõkketegemine keelatud ning toiduvalmistamiseks tuleb kasutada matkapriimust või vastavat -gaasipliiti. Tuletegemiseks ettenähtud kohti võib leida spetsiaalselt ettevalmistatud telkimisplatsidel.

# data[].attributes.body
TURVALISUS MATKAL OLLES

Hoia kaart või GPS käepärast ning jälgi teekonda.

Hoiduge lähestikku ja pidage kaaslasi silmas.

Teel olles peatu aeg-ajalt ja tee kindlaks kas grupp jõuab järgi.

Kui grupi liikmel on ilmnemas probleeme (väsimus, saabas hakkas hõõruma jne.), tuleb sellest esimesel võimalusel grupijuhti teavitada. Rõhuta seda instruktaažil.

Juhul, kui on valida, hoiduge järskudest nõlvadest, jõest läbiminekust, pankrannikul ronimisest ja muudest kohtadest mis võivad riski suurendada.

Sinu ohutus on sinu enda kätes. Kiirustamine ja üleväsimus on riski suurendavad faktorid. Ära kiirusta, tee peatusi ja naudi matkamist.

Jälgi ilmamuutusi. Kui ilm pöördub kehvaks, on mõistlik teekond katkestada või tagasi pöörduda.

# data[].attributes.body
Grupi ühisvarustus (kui üksinda matkal, siis isiklik varustus):

1. Keetel (gaasil, bensiinil või piiritusel töötav) + vastav kütus.

2. Pott, pann, teekann, kulp ja pannilabidas.

3. Telk (kergemad ühe inimese telgid kaaluvad pisut üle ühe kilogrammi, kahe inimese telgid alates kahest kilogrammist). Tavaline valik on tunneltelk või kuppeltelk.

4. Grupiapteek kui minnakse pikemale matkale.

5. Navigatsioonivahendid (kaart, kompass ja GPS).

6. Laagrivalgusti (võib olla gaasilatern, suured küünlad või LED-lamp)

7. Söök (matkasöök, aga sobivad ka kiirnuudlid, purgisupid, erinevad pudrud ja pajad. Lisandina konservid. Kaasa tasub võtta ka sool, pipar, suhkur, tee ja kohvi.)

# data[].attributes.body
Isiklik varustus jalutajale:

1. Mugav seljakott (50-75 liitrit) + koormakinnitused kui vaja kotile midagi lisaks kinnitada.

2. Mugavad jalatsid puhkehetkeks (nt sandaalid) ja korralikud matkasaapad jalgsi käimiseks.

3. Magamiskott. Suvisel ajal soovitavalt -5 kraadi (ekstreem).

4. Magamisalus – suvises Eestis sobib ülihästi ka lühike ja kerge isetäituv madrats.

5. Vihmakindel riietus nt vihmakeep.

6. Fliis (või soe kampsun), matkasokid (või villased ja puuvillasedsokid) ja alusriided (ka soojad või võrkriided, kui on karta ilma külmenemist).

7. Müts (või buff ehk torusall).

8. Pikad-lühikesed- ja ujumispüksid (pikad ja lühikesed püksid võivad olla kaks ühes)

9. Spordisärk või (T-särk) ja varrukatega pluus

10. Toidunõud-purunemiskindlad (sh nt spork)

11. Taskunuga, tikud (või välgumihkel), wc-paber, niit ja nõel, fotokas, mobiiltelefon, pealamp, matkakäekell, pesulõksud, nöör, (mängukaardid), (päikeseprillid) …

12. Veekindel kott telefoni veekindlaks pakendamiseks + veekindel kott paberkaarti pakendamiseks + kokkupandav kott.

13. Seep, hari, pasta, päiksekreem ja matkarätik…

14. Sääsetõrje

15. Jalutuskepid

16. Endale vajalik esmaabi (võiks sisaldada villiplaastreid, tavalisi plaastreid, pintsette, kääre, peavalu tablette, sidet, haavapuhastusvahendit ja vajadusel ka spordisidemeid)

17. Kindad, soovitavalt töömehe nahksed sõrmikud.

18. Veepudel, soovitavalt 1,5 liitrit.

19. Krõbuskid, šokolaadid ja kommid vastavalt maitsele.

20. „Liviko soe aluspesu“, vastavalt maitsele.

# data[].attributes.body
Inimesest lähtuvad ohud

Kriitilise tähtsusega on inimfaktorist tingitud ohud. Planeerimisel tehtud (või ebakompetentsusest tulenev) viga käivitab ebaõnnestumiste ahela. Õnnetuse tõenäosust suurendavad veelgi varustuse vead ning lõplikult realiseerivad õnnetusjuhtumina keskkonnast tulenevad ohud. Vigade ahel on tavaliselt kuhjuv. Seetõttu avab iga planeerimise käigus tehtud möödalaskmine, võimaluse suure hulga uute vigade avaldumisele.

# data[].attributes.body
Kui oled eksinud

Püsi paigal, ära mine paanikasse. Keegi on ehk juba märganud sinu kadumist ja otsib sind – ta teab teed välja. Kui oled absoluudselt kindel, et kedagi pole sind otsima tulemas, püüa järgida kraavi või jõge (tavaliselt on jõe läheduses ka suurem tõenäosus leida inimeste eluasemeid). Teine võimalus on määrata kaugemal mõni sihtmärk (nt suur puu) ning liikuda selle suunas. ÄRA JOOKSE – säästa jõudu!

# data[].attributes.body
Telkida võib seal, kus see pole keelatud ja telgi püstitamise koht tuleks valida veidi kõrgemale, et vihma puhul ei koguneks vesi telgi alla.

# data[].attributes.body
Grupi liikumiskord

Tõhusaim grupi liikumise kord (kõval pinnasel) on rivi. Rivikorra moodustab matkajuht, seades grupi liikmed esimeste käigutundide järel (selleks ajaks on selgunud tugevamad) kohtadele füüsilise võimekuse alusel. Aeglaseim liikuja paigutatakse matkajuhi taha. Tema dikteerib grupi liikumistempo. Kõige tugevam matkaja paigutatakse grupi lõppu „sulgejaks”. Sulgeja ülesandeks on abistada mahajääjaid ja teavitada matkajuhti grupi sabas tekkinud probleemidest.

# data[].attributes.body
Looduses liikumisel on vajalik kaart ja kompass ning eelnevalt mingil moel õpitud orienteerumisoskus.

# data[].attributes.body
Kui lähed, kutsu sõber ka kaasa – on julgem ja meeldivam.

# data[].attributes.body
Kui lähed, kutsu sõber ka kaasa – on julgem ja meeldivam.

Alustagem mõõdukalt. Põhimõte on – lihtsamalt keerukamale.

Mugav seljakott (50-75 liitrit) + koormakinnitused kui vaja kotile midagi lisaks kinnitada.

Mugavad jalatsid puhkehetkeks (nt sandaalid) ja korralikud matkasaapad jalgsi käimiseks.

Endale vajalik esmaabi (võiks sisaldada villiplaastreid, tavalisi plaastreid, pintsette, kääre, peavalu tablette, sidet, haavapuhastusvahendit ja vajadusel ka spordisidemeid)

Matkale minnes ole valmis ka halvemateks tingimusteks (ilm, toiduvaru, ravimid).

Tutvu ilmateatega ja planeeri minek lähtuvalt prognoosist.

Kui oled eksinud, uuri ümbrust, meenuta teekonda, seejärel püüa kaardil oma asukoht kindlaks määrata. Vajadusel liigu tagasi kohani, kus viimati olid kaardil.

Kui vajad välist abi, helista 112 .

Kiirustamine ja üleväsimus suurendavad riski. Liigu kiirustamata, tee peatusi ja peamine, naudi matkamist.

# data[].attributes.body
1)Enne matkale minemist peab valima sobiva riietuse
2)Kutsu Sõber kaasa.On lihtsam ja turvalisem
3) Looduses viibimise ja tule tegemise kohta on täpsemad juhised ja piirangud toodud “Igaühe õigustes”
4) Kui tunned suuremat huvi matkamise vastu, pöördu lähima matkaklubi poole.
5)Enne eksimist (kui peaksid ära eksima), siis

Räägi kellelegi kuhu lähed. Ideaaljuhul on ta kursis sinu oskustega üksi hakkama saada.

Veekindlad tikud on lausa kohustuslik kaasa võtta.

Arvesta ilmamuutustega. Kindlasti pane pähe müts, sest pea kaudu kaotad kõige enam kehasoojust.

6)  PLANEERIMINE ON TURVALISE MATKA EELDUSEKS

Tutvu ilmateatega ja planeeri minek lähtuvalt prognoosist.

Planeeri teekonda arvestusega, et tunnis läbitakse keskmiselt 4 km (rasketes oludes vähem).

Arvesta lisaaega keerukamate lõikude läbimiseks, puhkuseks, lõunapausideks ja pildistamiseks.

7) Matkaja hoiab loodust ja püüab seal viibides võimalikult vähe loodust häirida.
8) Matkagrupi juht tegutseb grupi inimestevaheliste suhete pingevaba toimimise nimel.Matkagrupi liikmete ohutuse tagamine on grupijuhi kõrgeim prioriteet.
9)Kõige parem viis matkamiseks-jalgsi
10)Enne matka mõtle kõik läbi

# data[].attributes.body
Inimene suudab elada:

kolm minutit ilma hapnikuta,

kolmest minutist kuni kolme tunnini külmas, enne kui kaotab teadvuse,

kolm päeva ilma veeta (kuigi vajab kuni 3 liitrit vett ööpäevas),

kuni kolm nädalat söömata.

# data[].attributes.body
1. Alustama peaks ühepäevastest matkadest, edasi võib liikuda paaripäevastega ja ööbimistega.
2. Pikemale kõndimisele sissekantud jalanõud.
3. Kõige lihtsam liikuda jalgsi, sobivad ka jalgratas, süst või suusad.
4. Koos sõbraga-julgem ja meeldivam.
5. Telgi koht peaks olema veidi kõrgemal, et vihmaga ei koguneks vesi telgi alla
6. Magamiskott valida sõltuvalt välistemperatuurist.
7. Räägi kellelegi kuhu lähed, ta peaks olema kursis matkaja oskustega üksi hakkama saada.
8. Veekindlad tikud
9. Ööbimiseks pikk lõke ja maga piki lõket.

# data[].attributes.body
Kõige lihtsam on liikuda jalgsi – nii pääseb sügavamale looduse rüppe, aga ka jalgratas, süst või suusad on igati sobivad vahendid.

# data[].attributes.body
Jalgsimatka sisu :

Tikud või tulesüütekomplekt veekindlas pakendis

Termokile

Elementaarsed esmaabivahendid

Nuga või multitööriist

Väike taskulamp

Grupi liikumiskord:

hoida ühtlast liikumistempot, säästes grupi jõuvarusid terveks päevaks

ohjata tugevamaid ja säästa nõrgemaid

liikuda kitsastel radadel, läbida põõsastikke ja tihedat alusmetsa

vältida grupi hajumist ja eksimist

võimaldab juhil toetuda tugevale abilisele grupi tagaosas, kes hädaolukorras võib liidrit aidata.

hoiab ära matkaja manööverdusruumi „röövimise” e. olukorra, kus kõrval kõndija või mööduja takistab rajal liikujat tee valikul.

# data[].attributes.body
1.Matkale minnes ole valmis ka halvemateks tingimusteks (ilm, toiduvaru, ravimid).
2. Õpi tundma loodust ja hoia ning kaitse seda. Sa oled ise selle lahutamatu osa.
3. Tutvu ilmateatega ja planeeri minek lähtuvalt prognoosist.
4. Hoia kaart või GPS käepärast ning jälgi teekonda.
5. Kui vajad välist abi, helista 112
6. Kui ilm pöördub kehvaks, on mõistlik teekond katkestada või tagasi pöörduda.
7. Arvesta pimenemist. Päeva pikkus planeeri nii, et laagrisse jõuaks enne pimedat.
8. Taskulamp, esmaabivahendid, ellujäämiskomplekt, küllaldasel hulgal kõrge energiasisaldusega toitu ja juua.
9. Hoiduge kaaslastega lähestikku ja pidage üksteist silmas.
10.  Kiirustamine ja üleväsimus suurendavad riski