# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Norge er langt fra det eneste landet hvor vinteren kan virke lang. Mange steder i verden teller folk dagene i januar og februar, fram mot at det endelig blir vår og sommer.

Vinterdepresjon er altså ikke bare et norsk fenomen.

Men det er likevel spennende for forskere fra andre steder i verden å se nærmere på hvordan folk takler den lange, mørke og kalde vinteren i Norge.

Kari Leibowitz er fra USA og holder på med en doktorgrad i sosialpsykologi. Hun tilbrakte ti måneder i Tromsø for å studere et fenomen amerikanske psykologer kaller Seasonal affective disorder (SAD).

Det vi her i Norge gjerne omtaler som vinterdepresjon.

9000 tromsøværinger

Leibowitz fattet interesse for resultatet av en stor studie gjort på nesten 9000 tromsøværinger for noen år siden. Tromsø-studien slo overraskende fast at det ikke er noen sesongmessig økning i mentale plager hos alle disse tromsøværingene i vinterhalvåret.

Nesten et år tilbrakte Leibowitz ved Institutt for psykologi ved UiT Norges arktiske universitet, mens hun prøvde å nærme seg et svar på hvorfor det er slik.

Flere studier fra andre steder i verden har nemlig pekt i retning av det helt motsatte: Jo lenger nordover du kommer om vinteren, desto mer rammet er folk av vinterdepresjon.

Hadde det vært riktig også i Norge, burde Tromsø-studien ha gitt et mye tristere resultat.

Bare en liten studie

Doktorgradsstudenten sin konklusjon er bare basert på en liten studie hun selv gjorde sammen med professor Joar Vittersø ved UiT, mens hun var her. Det dreier seg altså ikke om noe stort og grundig forskningsprosjekt.

Vel så interessante er derfor de refleksjonene sosialpsykologi-studenten selv gjorde seg mens hun var her i Norge.

Leibowitz tror nemlig at det må være nordmennenes helt spesielle innstilling til vinteren som forklarer hvorfor mange av oss takler den så godt.

Leibowitz skrev selv en artikkel i det populære amerikanske tidsskriftet The Atlantic hvor hun forteller om studien sin. Denne artikkelen er senere blitt gjengitt i flere amerikanske tidsskrifter og nettaviser.

Det koselige livet i Tromsø

Den amerikanske studenten kom fram til den nest største byen i verden nord for polarsirkelen, akkurat for sent til å få se midnattsola i august. Hun konstaterte at byen hun var kommet til hadde noen kinosaler og tre kjøpesentre. Den minnet henne mest om en eller annen amerikansk forstad, uten egentlig å være noen ordentlig by.

Men Leibowitz ble raskt klar over at hun var kommet til et sted med påfallende mye liv og røre. Her var det både festivaler, kulturarrangementer og ulike feiringer om vinteren. Ekstra mye liv i byen var det om ettermiddagen og kvelden på fredager og lørdager.

Vanvittige priser på øl og uteliv tvang likevel studenten til å bli med på langt flere hytteturer og yogatimer enn hun hadde tenkt seg. Slik kom hun i nærkontakt med nordmenn på andre måter enn studenter ofte gjør.

Tre måneder etter at hun kom til dette stedet langt nord for polarsirkelen, gikk det en dag brått opp for Leibowitz at spørsmålene hun ville stille gjennom studien hun planla, kom til å bli helt feil.

De var alt for farget av hennes egen kulturelle bakgrunn fra delstaten New Jersey i USA - et sted hvor knapt et menneske ser fram til vinteren.

Leibowitz forsto at i denne norske byen er ikke vinteren noe man bare må tåle seg gjennom, slik det er i New Jersey.

Det er en tid med snø, skigåing, stearinlys, hytteturer, peisbål, blåtime og nordlys.

En masse ting som går under det norske felles-begrepet "koselig".

Nordmenns spesielle tankemønstre

Det gikk opp for Leibowitz at det standardiserte spørreskjemaet i psykologistudien om vinterdepresjoner som hun ville gjennomføre på et tilfeldig utvalg nordmenn, ikke ville kunne gi svar på dette.

Hun forsto at det måtte være noe med nordmenns spesielle innstilling til vinteren som antakelig forklarer hvorfor nordmennene takler vinteren så godt som de gjør.

En del nyere psykologisk forskning handler om nettopp dette - innstilling - hvordan henholdsvis negative tankemønstre og positive tankemønstre påvirker hvordan vi klarer oss i hverdagen. Hvordan for eksempel det å tenke positivt om arbeid vi skal utføre, kan være bedre for oss på flere måter enn å tenke negativt om arbeidet.

Sammen med professor Joar Vittersø ved UiT utviklet doktorgradsstudenten et helt nytt spørreskjema. Her ble folk bedt om å svare på en skala fra 1 til 10 om for eksempel "Jeg synes det er mange hyggelige ting å se fram til om vinteren" eller "Jeg synes vintermånedene er mørke og deprimerende."

Mer positiv innstilling til vinteren

Doktorgradsstudenten fikk svar fra 238 nordmenn på spørreundersøkelsen sin, bosatt i Nord-Norge, Sør-Norge og på Svalbard.

I spørreundersøkelsen var det også innarbeidet noen standardiserte spørsmål som brukes i mange internasjonale studier av tilfredshet med livet, populært kalt lykkestudier. I studien var det i tillegg et par spørsmål som kan gi svar på hvor åpen svarpersonen er for nye utfordringer.

Leibowitz og Vittersø fant i den lille studien en sammenheng med hvor langt nord i Norge folk bor, og hva slags innstilling de har til vinteren og vintermørket.

De fant at folk nordpå har en mer positiv innstilling til vinteren enn folk sørpå.

Positive tanker om vinteren

Leibowitz og Vittersø kan med denne studien ha blitt de første psykologi-forskerne som har studert folks innstilling til vinteren.

- Det Vittersø og jeg fant var at positive tankemønstre om vinteren er knyttet til livstilfredshet, positive følelser og det å søke utfordringer som kan lede til personlig vekst, sier Leibowitz til forskning.no.

- Vi fant også ut at jo lenger nord folk bor i Norge, desto mer glade er de i vinteren.

Leibowitz og Vittersø er, som forskere skal være, klar over at korrelasjon ikke er det samme som kausalitet. De kan altså ikke med sikkerhet si at når nordmenn har enn innstilling som sier at de bør prøve å hygge seg om vinteren, så er det årsaken til at de blir mindre vinterdeprimerte og mer fornøyd med livet. Eller at når folk i New Jersey eller andre steder i verden ser mørkt på livet om vinteren, så blir de mørkere til sinns.

Men Leibowitz er etter Norge-erfaringen sin likevel overbevist om at innstilingen du har til vinteren og vintermørket, helt klart påvirker hvor godt du takler det.

Like mye sosialantropologi

- Leibowitz sin studie her i Norge var kanskje like mye sosialantropologi som psykologi. Hun var i stand til å se på oss nordmenn med andre briller enn vi selv gjør, sier professor Joar Vittersø.

- Vi som bor i Norge er antakelig ikke klar over at vi ser så mange gleder ved vinteren, fordi det er så vanlig for oss.

- Men å se på vinteren på denne måten, er antakelig mindre vanlig i andre land.

Joar Vittersø understreker at studien Leibowitz og han gjorde ikke er publisert i noe vitenskapelig tidsskrift ennå. Det er altså ikke foretatt noen fagfellevurdering av studien og forskningsartikkelen fra den.

Kari Leibowitz har etter Tromsø-turen fått forskeropphold ved psykologisk institutt på Stanford-universitetet i California, et svært ettertraktet forskersted.

Ikke bare å endre innstilling

Psykologi-professoren i Tromsø advarer mot å tro at det for vinterdeprimerte eller andre deprimerte, bare handler om å endre innstilling. Så enkelt er det ikke.

Likevel kan denne studien gi oss en pekepinn om hva som kan gjøre livet lettere for mange, på en tid av året hvor det mange steder i verden kanskje tenkes mer negativt enn om våren og sommeren.

Kari Leibowitz sitt annerledes-blikk på livet vi lever i vinter-Norge kan kanskje få enda flere til å forstå at de fleste av oss har det bra i vinterlandet vårt.
Referanser:
Johnsen, Wynn og Bratlid: "Is there a negative impact of winter on mental distress and sleeping problems in the subarctic: The Tromsø Study", BMC Psychiatry, desember 2012

# data[].attributes.attachment_link.description
Norge er langt fra det eneste landet hvor vinteren kan virke lang. Mange steder i verden teller folk dagene i januar og februar, fram mot at det endelig blir vår og sommer. Vinterdepresjon er altså ikke bare et norsk fenomen.

# data[].attributes.attachment_link.description
This is "Amazing Lofoten Islands, Norway" by Rytis Pieteris on Vimeo, the home for high quality videos and the people who love them.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ung.no - offentlig og kvalitetssikret informasjon for ungdom

# data[].attributes.attachment_link.description
Ung.no er et nettsted med offentlig informasjon om rettigheter, muligheter og plikter. Målgruppen er dere mellom 13 og 20 år.

# data[].attributes.body
- sunt kosthold
- nok søvn og hvile
- fysisk aktivitet
-god personlig hygiene
- ikke røyke eller snuse
- måtehold med alkohol
- ikke å misbruke piller og narkotika
- ikke å stresse
- å ha det godt med seg selv og andre
- å ha en positiv innstilling og gjøre ting som gjør en glad
- å sørge for å gi seg selv mentalt "påfyll" slik at en fornyer seg og får utfordringer som beriker både en selv og andre

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forsker: 10-15 prosent stresser seg syke

Slik stresser du ned

Stress gir over 300 forandringer i kroppen vår, og blir det langvarig, risikerer man å utvikle en rekke helseplager og sykdommer.

* Stress er både en fysiologisk og psykisk metode for å håndtere krav fra omgivelsene.

* Kortisol blir omtalt som "stresshormonet", som sender alarm til alle cellene i kroppen vår om at vi må være på vakt. Også adrenalin og noradrenalin omtales som stresshormoner.

* Grundige personer med prestasjonsbasert selvfølelse er mest utsatt, ettersom de "må" prestere for å akseptere seg selv.

* Etter en lengre periode vil andelen av stresshormoner og fettstoffer i blodet økes permanent. Hele stressreguleringssystemet stopper så opp, og utbrenthet med ekstrem utmattelse og manglende evne til å fungere inntreffer.

* Medisin anvendes ikke til forebygging, men behandling når stresset har inntruffet - slik som beroligende medikamenter, serotoninreopptakshemmere og betablokkere.

* Foreløpig finnes ingen fysiske behandlingsmetoder, men fysisk aktivitet og søvn reduserer stresseffekter. Det hjelper også å senke ambisjoner, planlegge tiden og si "nei" oftere.
Les Kristin Devolds råd mot stress
Kilder: Torbjörn Åkerstedt, professor ved Karolinska institutet, overlege Per Medbø Thorsby ved hormonlaboratoriet ved Oslo universitetssykehus.

I en fersk undersøkelse InFact har gjort på vegne av VG, svarer 4 av 10 at de har en stressende hverdag. Mest stresset er folk i aldersgruppen 30-44, hvor litt over halvparten sier de stresser daglig.

I en undersøkelse gjort av NOVA forrige høst, fremkommer det at tre av ti norske jenter stresser seg syke.

I en passende mengde kan stress være positivt og nødvendig, fordi det øker evnen vår til å løse problemer. Men blir det for mye av det, kan det sette helseskadelige spor.
LES OGSÅ: Barn smittes av foreldrenes stress
VG har ved hjelp av blant annet en av landets fremste stressforskere og en psykolog, kartlagt ulike effekter stress har på kroppen, og ikke minst psyken vår (Se interaktiv grafikk over).

Ifølge professor og stressforsker Are Holen ved NTNU, utløses stress gjennom en akse i kroppen. Aksen går fra hodet og vertikalt nedover, og berører vitale kroppsdeler som hode, nakke, hjerte, lunger og innvoller.

Trigger binyrene

- Hypofysen skiller ut signalhormoner som transporteres med blodet. Både via nervesystemet og blodet påvirkes dermed binyrene til å starte produksjon av stresshormonene adrenalin, noradrenalin og etter hvert kortisol, sier professoren.

Disse virker på en rekke viktige organer i kroppen, særlig hjertet, lunger og innvoller. Ifølge Holen, har forskning vist at stress fører til over 300 små og store endringer i kroppen vår.

- De mest alvorlige fysiske endringene er svekket immunforsvar og økt belastning på hjerte-kar systemet, med større tendens til sykdom i dets aktuelle organer. Man ser også at noen kreftceller trenger et svekket immunforsvar for å begynne å formere seg og gi opphav til kreftsykdom, sier Holen, som mener mange undervurderer stresset negative påvirkning.

Holen anslår at rundt 10-15 prosent av oss har symptomer på alvorlig stress hver dag. Det samsvarer godt med VGs ferske InFact-undersøkelsen: 11 prosent svarte at de takler stress dårlig.

Trøtt og glemsk

En rekke psykologiske effekter settes også i sammenheng med stress.

- Vi kan bli trettere, vi gjør flere feil, konsentrerer oss dårligere og har lettere for å glemme. Vår empati reduseres og evnen til intimitet svekkes. Konsekvensene kan spores på mange områder: innen helse, på jobb og i evne til sosiale omgang, sier Holen.

Pass opp for disse symptomene

Kognitive symptomer: hukommelsesproblemer, konsentrasjonsvansker, svekket beslutningskraft, fokus på det negative, engstelige og flakkende tanker, og konstant bekymring.

Emosjonelle symptomer:

humørsvingninger, følelsesmessig ustabilitet, trang til å gråte, irritabilitet og kort lunte, oppstemthet og manglende evne til å slappe av, følelse av å bli overveldet, følelse av ensomhet og isolasjon, samt depresjon og en generell følelse av ulykkelighet.
Atferdsmessige symptomer:
isolasjon fra andre, endret spisemønster, endret søvn, utsettelse av oppgaver, fraskrivelse av ansvar, impulsiv atferd, hyppig alkoholbruk, sigaretter eller narkotika, neglebiting og rastløshet.

Kilde: oslo-psykologene.no

Stress er lett å spore inn i depressive reaksjoner, ifølge professor ved enhet for voksenpsykiatri ved UiO, Tom Sørensen.

- Har man først blitt syk av det, ser det ut som at terskelen blir lavere neste gang. Generelt vil man kunne se en forverring av allerede eksisterende psykiske belastninger og lidelser om man stresser mye, sier Sørensen.

Han har forsket mye på sammenhengene mellom sosiale relasjoner, stress og helse, og er nå i gang med å avslutte en rapport som tar for seg viktigheten av sosial støtte, blant annet når det gjelder stress og bekymringer.

- Å tilbringe mye tid med familie og venner kan være smart om man sliter mye med stress. Å ha mennesker rundt seg som bryr seg har stor biologisk og psykisk påvirkning på oss, og gjør at mange opplever stress som mindre belastende, og dermed mindre skadelig, sier professoren.

Om man kanskje har stresset ekstra mye i julen, er det imidlertid ingen grunn til å bekymre seg over at det kan ha satt varige spor på kroppen, ifølge Holen.

- Om kronisk stress gir irreversible skader eller ikke, er noe som har blitt diskutert blant stressforskere. Man har i hovedsak landet på den konklusjon at stressplager er reverserbare, altså at de uheldige konsekvensene i de fleste tilfellene forsvinner om man stresser ned, sier professor og en av landets fremste stressforskere Are Holen ved NTNU.

Gode råd for å bekjempe stress

* Bearbeid negative følelser, blant annet ved å gi seg selv nok tid i for eksempel en sorgprosess

* Be om hjelp dersom dette kan lette situasjonen, for eksempel ved store utfordringer

* Si fra dersom forventningene fra omgivelsene er for store, for eksempel i forhold til omsorgsoppgaver
Kilder: Psykolog Sigurd Stubsjøen, Norsk Helseinformatikk
* Tenk positivt og løsningsorientert

* Sett ned tempoet og slakk av på kravene der det er mulig

* Ta kontroll over situasjonen - mestring reduserer stress

* Søk medisinsk hjelp om nødvendig

* Si fra til din nærmeste leder dersom du opplever jobbsituasjonen som uhåndterlig

* Bruk pauser, ferier og helger til å hvile og gjøre ting som gir avveksling og "påfyll"

* Ta en "timeout" for å hvile skikkelig ut.

* Når stresset er som verst, tenk på hvordan du kan løse denne situasjonen neste gang. Ta lærdom av det som gikk feil.

Denne artikkelen handler om

# data[].attributes.attachment_link.description
Stress gir over 300 forandringer i kroppen vår, og blir det langvarig, risikerer man å utvikle en rekke helseplager og sykdommer. * Stress er både en fysiologisk og psykisk metode for å håndtere krav fra omgivelsene. * Kortisol blir omtalt som "stresshormonet", som sender alarm til alle cellene i kroppen vår om at vi må være på vakt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Personlig hygiene - Helse- og oppvekstfag Vg1 - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Personlig hygiene handler om vask og stell av kropp, hår, hender, tenner og klær.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aktiviteter for alle målgrupper - helsenorge.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Aktivitet og trening gir positive gevinster. Her eksempler på hvordan barn, voksne og eldre kan øke aktiviteten til 150 minutter hver uke.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kostrådene er basert på internasjonal forskning om mat og helse. Se hvorfor du bør følge kostrådene i hverdagen din.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ønsker du å slutte å røyke eller snuse? Se tips til hjelpemidler for røykeslutt, hvordan dempe røyksuget og hvordan slutte helt med røyking og snus.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkohol har sammenheng med helse. Vi anbefaler derfor måtehold med alkohol.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hva er rusmidler, og hvorfor blir det brukt? Hvor mange bruker dop hver dag og hvordan skjønner man at man er hekta på dop? Her kan du lese mye om emnet rusmidler, effekt og ikke minst konsekvensene det kan få for de som bruker ulike typer rusmidler.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Del saken på:

For første gang har en person trolig dødd av det nye livsfarlige stoffet furanyl fentanyl i Norge. Nå slår Folkehelseinstituttet alarm.

I oktober i 2016 ble en 33 år gammel kvinne funnet død i en leilighet i Stavanger. Nå er det avdekket at kvinnen trolig døde av det svært dødelige stoffet.

- Kvinnen hadde kjøpte det hun trodde var det beroligende middelet Xanax på gaten, men obduksjonsrapporten viser at hun hadde furanyl fentanyl i blodet, i tillegg til akohol, sier politiførstebetjent Hans Christian Hetland i Sør-Vest politidistrikt .

- Ekstremt bekymret

Så langt er det blant annet rapportert om 220 overdosedødsfall i USA og ni i Sverige på grunn av det heroinlignende stoffet.

- Vi er ekstremt bekymret fordi furanyl fentanyl er et ekstremt potent narkosemiddel, som antakeligvis er opp mot 20 til 50 ganger sterkere enn heroin, sier overlege Merete Vevelstad ved Folkehelseinstituttet.

Les også: Legemiddelfirma saksøkt for å ha bidratt til svartebørshandel

Flere tusen dødsfall på verdensbasis

Både Folkehelseinstituttet og Kripos frykter at stoffet skal etableres på narkotikamarkedet i Norge, og føre til en betydelig økning i overdosedødsfallene.

- Og det med god grunn. Det er rapportert om flere tusen dødsfall bare på få år på verdensbasis på grunn av lignende stoffer som dette, sier Vevelstad, som opplyser om at stoffet fremstilles ulovlig i laboratorier med enorm økonomisk gevinst.

Ofte omsettes furanyl fentanyl i flasker og beholdere man får nesespray eller øyedråper i, og det kommer i både pille-, pulver og væskeform.

Les også: Mener flere finansierte russetid gjennom narkotikasalg

Noen kjøper det på grunn av stoffets styrke, mens andre ønsker å kjøpe andre stoffer, men blir lurt og ender opp med dette.

- Vi har eksempel på at det er solgt som kokain og smertestillende midler, så brukerne har ingen kontroll på hva de får, sier Vevelstad.

Denne artikkelen handler om

# data[].attributes.attachment_link.title
Ekstremt bekymret etter funn av livsfarlig stoff

# data[].attributes.attachment_link.description
Del saken på: For første gang har en person trolig dødd av det nye livsfarlige stoffet furanyl fentanyl i Norge. Nå slår Folkehelseinstituttet alarm. I oktober i 2016 ble en 33 år gammel kvinne funnet død i en leilighet i Stavanger. Nå er det avdekket at kvinnen trolig døde av det svært dødelige stoffet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mye trøtt og sliten? Irritabel og ukonsentrert også kanskje? Du er ikke alene om det. Som regel skyldes det rett og slett for lite søvn. Husk å skru av alle skjermer en time før du legger deg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ervervet immunforsvar - Biologi 1 - NDLA