# data[].attributes.body
Hiusnysty tuottaa koko ajan uutta solukkoa, joka työntää jakaantuvaa solukkoa ylöspäin hiussipuliin. Solut litistyvät, menettävät tumansa ja muutuvat pitkulaisiksi. Hius alkaa muodostua sipulissa. Sen mukaan, missä kohti hiusnystyä solu on syntynyt, se muuttuu pitkulaiseksi ja kovaksi kuitusoluksi tai levymäiseksi pintasoluksi

# data[].attributes.body
Hius on muodostunut keratiinista, sarveistuneista, kuolleista soluista. Hiuksen elävä osa on ihon alla.

Hiuskarva muodostuu ja kasvaa karvatupen suojaamana.  Karvatuppi on 3-5 mm pitkä, kalvojen muodostama pussi, johon talirauhanen ja karvankohottajalihas ovat liityneinä.

Karvatupen pohjaosaa nimitetään hiusnystyksi, jota ympäröi hiussipuli. Hiusnystyn yläosassa ovat melonosyytit, joista hiuksen väriaine muodostuu. Hiusnystyn sisällä on on hiussuonisto, joka kuljettaa ravinteikasta ja hapekasta verta soluille. Hauraat Henlen ja Huxleyn kalvot ympäröivät hiusnystyä ja suojaavat hiusjuurta.

Hiuksen ihonpäälliset kerrokset ovat suomu- eli pintakerros ja kuitukerros sekä ydinkerros. Suomukerros koostuu levymäisistä, rosoreunaisista, hiustakiertävistä, päällekkäisistä keratiinikuiduista, jotka pääleikkäin limittyessään muodostavat hiuksen pinnan.Kuitukerroksen keratinisolut ovat muodoltaan putkimaisia soluja, joita solujen väliaine pitää koossa. Kuitusolu koostuu suuresta joukosta makrosäkeitä, joista jokainen muodostuu itsensä ympärille kiertyneistä mikrosäkeistä. Kuitukerroksen keskellä sijaitsee hiuksen ydinkerros, joka muodostuu tyhjistä onteloista