# data[].attributes.body
Oppimisvaikeudet ovat yleisiä. 10-20 prosentilla väestöstä on jonkinlaisia oppimisvaikeuksia.  Oppimisvaikeudet voivat tulla esiin lukemisessa, kirjoittamisessa, matematiikassa, vieraiden kielten opiskelussa, digitaalisten välineiden käytössä , motoriikassa, hahmottamisessa ja keskittymisessä.

Tärkeää on oppimisvaikeuden varhainen tunnistaminen ja tuen saanti kaikissa elämänvaiheissa. Erilaiset oppimisen tavat ja oppimisen tuen välineet sekä vertaistuki auttavat selviytymään perheessä, päiväkodissa, koulussa, opinnoissa, työelämässä ja arjessa iästä riippumatta.

(Lähde: Erilaisten oppijoiden liitto ry)

# data[].attributes.headline
LAPSEN KEHITYKSEN JA OPPIMISEN TUKI VARHAISKASVATUKSESSA

# data[].attributes.subject
LAPSEN KEHITYKSEN JA OPPIMISEN TUKI VARHAISKASVATUKSESSA

# data[].attributes.body
Varhaiskasvatussuunnitelman perusteiden (2018) mukaan lapsen kehityksen ja oppimisen tuki rakentuu lasten yksilöllisiin tarpeisiin vastaamisesta sekä yhteisöllisistä ja oppimisympäristöihin liittyvistä ratkaisuista.

# data[].attributes.headline
Eye To Eye - perheille tukea oppimisvaikeuksiin

# data[].attributes.subject
Eye To Eye - perheille tukea oppimisvaikeuksiin

# data[].attributes.body
Eye To Eye on englanninkielinen verkkosivu jossa on saatavilla erilaisia tuki- ja mentori-palveluita. ETE:n tavoite on sisällyttää lapset omaan oppimiseensa positiivisten tavoitteiden, eikä heidän rajoitteidensa kautta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unlocking greatness in the 1 in 5 who learn differently

# data[].attributes.attachment_link.description
Eye To Eye's mission is to develop a coalition of mentoring programs for labeled students with learning disabilities and to empower these individuals to celebrate their differences.

# data[].attributes.body
Sisältää suuren määrän erilaisia ja eriasteisia vaikeuksia täydellisestä lukutaidottomuudesta lukemisen hitauteen tai virheelliseen suoritukseen.
Lukivaikeus voi näkyä joko lukemisessa tai kirjoittamisessa tai molemmissa.

(Lähde: Erilaisten oppijoiden liitto ry)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lukivaikeuksien syntysyyt ovat tutkijoille yhä hämärän peitossa. Testaa, selviätkö simulaatioista tuskastumatta. Juttu on julkaistu heinäkuussa 2018.

Hei Uutisvahdin käyttäjä! Näet animoidut kuvat, kun avaat jutun selaimeen oikean alakulman valikosta.
Rivit pomppivat silmissä. Lukeminen on hidasta.

Kun olet päässyt lauseen loppuun, on sen alku jo livennyt mielestä. Vieraat kielet tuntuvat mahdottomilta. Vaikka olet matematiikassa haka, mokaat kokeen, koska kaikki aika kuluu tehtävänantojen lukemiseen.

Muun muassa näin lukivaikeudet vaikeuttavat ihmisten arkea. Tutkijat arvioivat, että oppimisvaikeuksia on noin 5-10 prosentilla suomalaisista. Tarkkaa lukua ei ole, koska raja lukihäiriön ja heikon lukutaidon välillä on häilyvä.

Osaatko kuvitella, millaista lukeminen on lukivaikeuksien kanssa?

Näiden simulaatioiden avulla voit saada pienen tuntuman siihen, miten arki lukihäiriön kanssa sujuisi. Simulaatiot on kehitetty oppimishäiriöiden asiantuntijoiden avulla, ja ne edustavat yleisiä oppimisvaikeuksien ilmenemismuotoja.

Ne eivät kuitenkaan päde kaikkiin lukihäiriöisiin, sillä lukivaikeuksien kirjo on suuri. Jollekulle se tarkoittaa oikeinkirjoituksen pulmia, toiselle taas ääneen lukeminen on haastavaa.

Kokeile, selviätkö simulaatioista tuskastumatta.

Saitko äskeisestä selvää?

Lukivaikeus voi tehdä lukemisesta sekavaa ja hidasta. Tyypillisesti kaksoiskonsonanttien ja -vokaalien hahmottaminen on hankalaa. Lukijasta voi tuntua, että rivit pomppivat. Riimit ja sanaväännökset voivat tuntua käsittämättömiltä.

Seuraava haaste liittyy työmuistiin. Lue rauhassa alla oleva lause, ja lausu se sen jälkeen ääneen.

Onnistuiko pinnistelemättä?

Rajallinen työmuisti on yksi lukivaikeuteen liittyvä haaste. Se tarkoittaa sitä, että kun keskittyminen kohdistuu yksittäisiin kirjaimiin ja tavuihin, saattaa lauseen lopussa jo unohtua, mitä alussa luki. Niinpä luetun ymmärtäminen vaikeutuu. Henkilö, jolla on lukivaikeus, joutuu usein palaamaan tekstissä taaksepäin.

Kolmas haaste vaatii mielikuvitusta.

Alla näkyvät kuvat ovat järjettömiä, mutta kuvitellaan, että ne ovat tuttuja esineitä. Yritä sanoa mahdollisimman nopeasti, mitä näet kuvassa.

Jouduitko hakemaan sopivaa sanaa?

Se on tuttu tunne ihmiselle, jolla on lukivaikeus. Lukivaikeuteen voi liittyä nimeämisen vaikeus, joka näkyy erityisesti ääneen luettaessa. Vaikka ihminen lukee sujuvasti, voi nähdyn sanan hakeminen muistista ja nimeäminen ääneen tuottaa hankaluuksia.

Ei mitään tekemistä älyn kanssa

Harva enää kuvittelee, että oppimisen vaikeuksilla olisi jotain tekemistä älykkyyden kanssa. Jyväskylän yliopiston yliopistonlehtorin Kenneth Eklundin mukaan ennen oli kuitenkin toisin, ja yleinen harhaluulo oli, että lukihäiriöinen on jollain tavalla tyhmä.

- Se ei selvästikään pidä paikkaansa. Tiedetään, että lukivaikeuteen liittyy normaali älykkyys. Kyse on erityisestä, spesifistä ongelmasta, joka ei liity älykkyyteen, painottaa Eklund.

Oppimisvaikeuksilla tarkoitetaan lukemisen ja kirjoittamisen vaikeuksia sekä hankaluuksia matematiikan taidoissa. Lukivaikeus on oppimisvaikeuksista yleisin ja se näyttäytyy eri ihmisillä eri tavoin (siirryt toiseen palveluun) (Erilaisten oppijoiden liitto).

Lukivaikeuksien syntysyyt tunnetaan yhä huonosti. Se tiedetään, että kyse on kokonaisuudesta, johon vaikuttavat geneettinen perimä, kognitiiviset taidot ja kasvuympäristö.

- Taustalla tiedetään olevan useita tekijöitä, jotka liittyvät äänteiden kuulemiseen, kirjainta vastaavien äänteiden oppimiseen sekä äänteiden ja sanojen muistista hakemiseen, sanoo Eklund.

Lukivaikeus on usein voimakkaasti perinnöllinen. Esimerkiksi Jyväskylän yliopiston seurantatutkimuksessa (siirryt toiseen palveluun) huomattiin, että jos suvussa on lukivaikeutta, on lapsella noin nelinkertainen riski saada vastaavia ongelmia muuhun väestöön verrattuna.

- Tällä hetkellä tunnetaan jo toistakymmentä geeniä, jotka on liitetty lukivaikeuteen. Sitä ei tiedetä, miten nämä geenit tarkalleen toimivat ja millä tavalla ne aktivoituvat lukivaikeuksina, Eklund toteaa.

Lukivaikeudet voivat johtua myös siitä, että kielelliset edustukset aivoissa ovat epätarkkoja. Esimerkiksi sanat "tuuli" ja "tulli" saattavat kuulostaa samalta. Epätarkkuus vaikuttaa lukemiseen ja etenkin luetun ymmärtämiseen.

Joskus tuntuu, että ihanko oikeasti, eikö teillä ole muuta tekemistä?
Heli Turja

Oppimisvaikeus on sitkeä elämänkumppani, joka hankaloittaa monia asioita. Jyväskylässä toimivan oppimisvaikeuksien tutkimusyksikkö Niilo Mäki -instituutin ja Jyväskylän yliopiston tuoreen tutkimuksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan oppimisvaikeuksilla on selvä yhteys psyykkiseen hyvinvointiin ja menestykseen opinnoissa ja työelämässä.

Tutkimuksessa havaittiin, että lapsilla, joilla todettiin oppimisvaikeuksia, oli aikuisena enemmän psyykkisiä ongelmia ja hankaluuksia opinnoissa ja työelämässä kuin väestöstä poimitulla verrokkiryhmässä. Oppimisvaikeusryhmän ihmiset myös sairastivat enemmän.

Yliopistonlehtori Tuija Aron mukaan tulokset osoittavat, että lapset ja nuoret tarvitsevat henkistä tukea ja ohjausta opinnoissa ja ammatinvalinnassa.

"Mikään ei ärsytä niin paljoa kuin kirjoitusvirheet"
"Opettele kirjoittamaan ja tule sitten vasta pätemään. Argumentoinnilta häviää uskottavuus, kun sen tekee alkeellisten kirjoitusvirheiden kera." "On oman äidinkielensä kunnioittamista kirjoittaa oikein. On häpeä, ettei edes aikuiset ihmiset osaa kirjoittaa enää." "Korjasin tekstisi, koska et näköjään osaa kirjoittaa. Itse sisällössä ei ole järjenhiventäkään." "Mikään ei ärsytä niin paljoa kuin kirjoitusvirheet." "Opettele kirjoittamaan. Avioliittolaki on yhdyssana."
Jos oppimishäiriö tekee lukemisesta piinaavaa, voi sitä olla myös kirjoittaminen. Yllä olevat kommentit ovat aitoja poimintoja Facebook-keskusteluista. Näppäin-, pilkku- tai yhdyssanavirheen tekijä saa helposti kuraa niskaansa, ja varsinainen keskustelunaihe jää pilkallisen sanailun jalkoihin.

Kirjoitusvirheiden bongaaminen on joillekin jopa niin suurta hupia, että asian ympärille on muodostunut kokonaisia ryhmiä.

Toukokuussa ivan kohteeksi joutui kansanedustaja ja bisnesmies Harry Harkimo, joka kommentoi Twitterissä sote-asioita - kirjoitusvirheiden kera.

Seuraavassa twiitissään Harkimo kertoi rehellisesti lukivaikeudestaan. Se aiheutti raivoisan keskustelun, jossa poliitikkoa puolustettiin ja kirjoitusvirheiden merkitys kyseenalaistettiin voimakkaasti.

Olen pahoillani että twiiteissäni on kirjoitusvirheitä johtuu lukihäiriöstä.Eikö ole tärkeintä että ne ymmärretään.Olen pahoillani.
- Hjallis Harkimo (@hjallisharkimo) 25. toukokuuta 2018

Kaikilla some-keskustelijoilla ei tietenkään ole lukihäiriötä, vaan osa kirjoittaa väärin huolimattomuuttaan tai laiskuuttaan. Ani harvoin toisilleen tuntemattoman keskustelijat kuitenkaan tietävät, millainen ihminen lyöntivirheiden takana on.

Ilmiön on huomannut myös Erilaisten oppijoiden liiton projektipäällikkö Heli Turja, jolla on itselläänkin lukihäiriö. Turja muistuttaa, että "luki-ihmiset" kyllä tietävät, että virheitä sattuu - siitä ei tarvitse muistuttaa.

- Joskus tuntuu, että ihanko oikeasti, eikö teillä ole muuta tekemistä? Ymmärrän, että tarkkoja ihmisiä ärsyttää, mutta kohtuus kaikessa. Niin kauan kuin viesti on ymmärrettävä, kaikki on hyvin.

Myös toimittajana työskennellyt Turja otti nuorempana kirjoitusvirheet raskaasti. Vaikka tekstiä oikoluettiin kuinka paljon, kirjoitusvirheiltä ei voinut aina välttyä.

- Ärsytti, jos joku jäi kikkailemaan muotoon ja lillukan varsiin, vaikka viesti olisi tärkeä, Turja harmittelee.

Kekseliäitä apukeinoja

Lukivaikeuksia ei voi parantaa, ja tutkijoiden yritykset löytää tehokkaita keinoja lukemisen sujuvoittamiseksi ovat olleet toistaiseksi laimeita. Kenneth Eklundin mukaan lukemisen sujuvuutta on pyritty parantamaan erilaisilla kokeiluilla.

Niissä lukeminen on nopeutunut tiettyjen tavujen kohdalla, mutta tökännyt taas vieraamman tavun kohdalla.

- Se ei ole helppo asia puuttua, sanoo Eklund.

Tutkija pitää tärkeimpänä lukivaikeuksien apukeinona sitä, että kiinnostus lukemiseen pysyisi yllä ja hidaskin lukija tarttuisi säännöllisesti kirjaan tai lehteen. Sillä voi edesauttaa lukutaidon kehittymistä ja sitä kautta lieventää lukivaikeuksia. Jos lukeminen tuntuu tukalalta, voi motivaatio olla kuitenkin alhaalla.

- Siksi on pyritty tukemaan lasten minäkäsitystä lukemisen suhteen. Siellä on havaittu pieniä hyötyjä.

Toivoisin, että meillä kaikilla olisi vapaus ilmaista itseään. Ei suotta tartuta pilkkuvirheisiin.
Hanna Pöyliö

Jotta lukivaikeuksien kanssa elävät eivät jäisi altavastaajiksi opinnoissa ja työelämässä, on heidän keksittävä apukeinoja. Näin teki muun muassa iiläinen abiturientti, joka loi itselleen oman opiskelutekniikan.

Se kannatti, sillä Iida-Maria Huhta menestyi ylioppilaskirjoituksissa hienosti - lukivaikeudesta huolimatta.

Neuvoja ja apuvälineitä on tarjolla paljon. Esimerkiksi Erilaisten oppijoiden liitto on koonnut Apuvälinekeskus-sivuilleen (siirryt toiseen palveluun) muun muassa keskittymistä, lukemista ja kirjoittamista helpottavia apukeinoja. Moni hyödyntää esimerkiksi tietokoneen saneluohjelmia, automaattista oikolukua ja rivikalvoja.

Tärkeää olisi, että lukivaikeuksien kanssa elävä ihminen ei joutuisi pelkäämään asian vaikutusta arkielämään. Moni pärjää lukihäiriön kanssa hyvin, kunhan varaa hieman lisäaikaa lukemiseen ja kirjoittamiseen.

Jyväskylän Niilo Mäki -instituutin tutkija Hanna Pöyliö toivoisi, että sosiaalisessa mediassa keskustelijat olisivat armollisempia toisilleen.

- Toivoisin, että meillä kaikilla olisi vapaus ilmaista itseään. Ei suotta tartuta pilkkuvirheisiin, Pöyliö sanoo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Testaa, miten pärjäisit lukihäiriön kanssa - lukivaikeudet eivät liity älyyn, silti ne johtavat usein pilkkaan ja vähättelyyn

# data[].attributes.attachment_link.description
Lukivaikeuksien syntysyyt ovat tutkijoille yhä hämärän peitossa. Testaa, selviätkö simulaatioista tuskastumatta. Juttu on julkaistu heinäkuussa 2018. Hei Uutisvahdin käyttäjä! Näet animoidut kuvat, kun avaat jutun selaimeen oikean alakulman valikosta. Rivit pomppivat silmissä. Lukeminen on hidasta. Kun olet päässyt lauseen loppuun, on sen alku jo livennyt mielestä. Vieraat kielet tuntuvat mahdottomilta.

# data[].attributes.body
Lukimat-sivusto on selkeä tiedepohjainen tietokanta joka kertoo yksityiskohtaisesti muun muassa lukihäiriöistä. Esimerkiksi henkilölle jolle dyslexia ei ole ennestään tuttu, Lukimat tarjoaa kattavan pohjustuksen aiheeseen sekä erilaisia tukimateriaaleja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Luku- ja kirjoitustaidon oppimisen ja taitojen myöhemmän kehityksen ongelmaa kutsutaan lukivaikeudeksi (dysleksia). Lukivaikeus koskee erilaisten arvioiden mukaan 5-10 prosenttia ikäluokasta. Se ei siis ole kovin harvinainen ongelma; lapsi, jolla on lukivaikeus, löytyy useimmista koululuokista.
Lukivaikeuksien taso vaihtelee
Lukemisvaikeuksia määritellään olevan henkilöllä, joka ei ole oppinut normaalissa ajassa ja tavanomaisin opetusmenetelmin lukemaan.

Lukemisvaikeuksien taso vaihtelee. Osalla lapsista vaikeudet ovat lieviä ja menevät suurelta osin ohi koulun alkuvuosina. Osalla lapsista taas vaikeudet ovat hyvin selkeitä ja kestävät pitkään, jopa läpi elämän.

Lukemisvaikeus näyttäytyy erilaisena myös lukemaan oppimisen eri vaiheissa. Lukemisen alkuvaiheessa lukemisvaikeus voi ilmetä lukemisen taitojen oppimisen hitautena ja vaikeutena lukea sanoja oikein. Toisen luokan lopulta lähtien lukemisvaikeus ilmenee useammin sanojen lukemisen hitautena kuin lukemisen virheellisyytenä.
Lukemisen erityisvaikeus
Jos lukemisvaikeus on selvästi nähtävissä - eikä johdu oppimismahdollisuuksien puutteista tai yleisistä kehityksellisistä pulmista - puhutaan lukemisen erityisvaikeudesta. Lukemisvaikeuteen liittyy usein oikeinkirjoittamisen vaikeutta, jolloin puhutaan lukivaikeudesta ja lukivaikeuteen suunnatun erityisopetuksen yhteydessä lukiopetuksesta. Suomen kielessä termi dysleksia viittaa lukivaikeuteen.

Lukemis- ja kirjoittamisvaikeus (lukivaikeus) voidaan määritellä hyvin monella eri tavalla. International Dyslexia Association määrittelee lukivaikeuden tutkimushavaintoihin perustuen seuraavasti:

"Dysleksia eli sitkeä lukivaikeus on erityinen oppimisvaikeus, joka on alkuperältään neurobiologinen. Sille ovat tunnusomaisia vaikeudet tarkassa ja/tai sujuvassa sanantunnistuksessa sekä heikko oikeinkirjoitus- ja dekoodaustaito. Nämä vaikeudet johtuvat tyypillisesti kielen fonologisen osataidon heikkoudesta, joka ei ole kognitiivisten kykyjen eikä tehokkaan kouluopetuksen saamisen perusteella odotuksenmukainen."

Toissijaisina seurauksina voi olla ongelmia luetun ymmärtämisessä ja vähäinen lukeminen vapaa-ajalla, joka voi haitata sanavaraston ja taustatietomäärän kasvua", (Lyon ym., 2003).

Yleisesti arvioidaan, että noin 10 %:lla lapsista on lukemisessaan jonkinlaista vaikeutta, mutta vain noin 2 %:lla vaikeudet ovat hyvin selkeitä ja pitkään kestäviä. Lukivaikeuden todennäköisyys kasvaa noin nelinkertaiseksi, jos suvussa on dysleksiaa.

Luokanopettajan ja erityisopettajan yhteistyö

Luokanopettajan ja erityisopettajan rooli on keskeinen oppilaan lukemisvaikeuden toteamisessa. Useimmissa kouluissa seurataan tarkasti lasten lukutaidon kehitystä, erityisen tarkasti alkuopetusvuosina. Erityisopettajilla on käytössään välineitä, joilla pyritään tunnistamaan kirjoitetun kielen oppimisen pulmat ja tarjoamaan lisätukea lapsille, joilla näitä ongelmia on. Perheen kanssa keskustellen pyritään löytämään yhteiset keinot, joilla lapsen taitojen kehitystä voidaan tukea sekä koulussa että kotona. Valtaosalla lapsista koulussa tehtävä taitojen kehityksen seuranta ja ongelmiin kohdennettu tuki riittää.

Lisätutkimukset

Vaikeuden taustoja on syytä selvittää tarkemmin, mikäli lukemisen pulmat eivät helpotu koulun tarjoaman tuen avulla. Lisätutkimuksia tarvitaan monesti myös, jos epäillään lukiongelmiin liittyvän muita kehityksellisiä ongelmia tai laajempia kielellisiä vaikeuksia.

Paikkakunnasta riippuen näitä tarkempia tutkimuksia tekevät yleensä koulun, perheneuvolan tai terveyskeskuksen psykologit. Joskus myös erityissairaanhoidon (useimmin foniatria tai neurologia) arvio tilanteesta voi olla tarpeen. Tavoitteena on tutkimusten pohjalta päästä perustellummin pohtimaan yksilöllisen tuen keinoja ja muita opetuksellisia ratkaisuja, kuten esimerkiksi HOJKS:in tarvetta.

Kielen kehityksen tukeminen

Oppiminen perustuu pitkälti kirjoitettuun kieleen. Lukivaikeudella on joskus pitkäaikaisia ja laaja-alaisia vaikutuksia lapsen elämänkulkuun. Mahdollisimman varhain tarjottu tuki on tehokkain ja taloudellisin tapa ehkäistä lukivaikeutta ja sen mukanaan tuomaa syrjäytymiskehityksen riskiä. Tämän vuoksi jo päivähoidossa on syytä kiinnittää huomiota lapsen lukemisvalmiuksien ja kielen kehityksen tukemiseen, erityisesti jos näiden taitojen kehityksessä epäillään ongelmia.

Lukemisvaikeuksiin ei juurikaan ole tarjolla kuntoutuksellista tukea julkisen terveydenhuollon kautta, mikäli lukivaikeuden taustalla ei ole laajoja kielen kehityksen ongelmia tai muita kehityksellisiä häiriöitä. Käytännössä lääkärin antama lukivaikeusdiagnoosi onkin hyvin harvoilla lapsilla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Luku- ja kirjoitustaidon oppimisen ja taitojen myöhemmän kehityksen ongelmaa kutsutaan lukivaikeudeksi (dysleksia). Lukivaikeus koskee erilaisten arvioiden mukaan 5-10 prosenttia ikäluokasta. Se ei siis ole kovin harvinainen ongelma; lapsi, jolla on lukivaikeus, löytyy useimmista koululuokista. Lukivaikeuksien taso vaihtelee Lukemisvaikeuksia määritellään olevan henkilöllä, joka ei ole oppinut normaalissa ajassa ja tavanomaisin opetusmenetelmin lukemaan.

# data[].attributes.body
Lappeenrannassa on kehitetty lukemisen kolmiportaisen tuen mallin, jonka on tarkoitus tiivistää erilaiset tavat tukea lasten lukemisen kehittymistä. Ideoita ja ajatuksia on kerätty lappeenrantalaisilta luokanopettajilta ja varhaiskasvattajilta lukuvuoden 2018-2019 aikana, ja teoriatietoon peilaten lukemisen tukimuodot on sijoitettu eri tasoille.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Olemme luoneet lukemisen kolmiportaisen tuen mallin avuksi lukemisen opettamiselle. Olemme keränneet ideoita ja ajatuksia lappeenrantalaisilta luokanopettajilta ja varhaiskasvattajilta lukuvuoden 2018-2019 aikana. Teoriatietoon peilaten olemme sijoittaneet lukemisen tukimuodot eri tasoille. Haluamme korostaa, että kaikki tukimuodot ovat kaikkien lasten käytössä riippumatta siitä, millaista tukea hän lukemiseen tai oppimiseen ylipäätään saa.
LUKEMISEN YLEINEN TUKI
Lukemisaktiivisuus ja lukemisen harrastaminen liittyvät vahvasti hyvään lukutaitoon (Välijärvi ym. 2002) Koulussa harjoitellaan lukemista systemaattisesti ja sille varataan aikaa. Tähän kuuluvat mm. päivittäiset lukuhetket luokassa, päivittäinen lukuläksy ja lukemisen seurantajärjestelmä (lukupassi). Lukemisen harjoittelun tulee olla motivoivaa, systemaattista, tarpeeksi pitkäkestoista ja asteittain tehostuvaa (Kairaluoma 2014). Lukupäiväkirjat ja lukudiplomit toimivat motivointikeinona, jolla varmistetaan päivittäinen lukeminen myös kotona ja tehdään lukemista näkyväksi. Opetusmenetelmien ja materiaalien valinnassa tulee ottaa huomioon lasten mielenkiinnonkohteet ja aiemmat kokemukset sekä luoda lukemistarpeita, jotta lasten sisäinen motivaatio kehittää lukutaitoa lukijoiden yhteisössä syntyisi ja lapsista tulisi lukemisen harrastajia (Lerkkanen 2017). Kirjavinkkaukset sekä kirjaston/kirjastoauton käyttäminen mahdollistavat tutustumisen kirjallisuuden eri lajeihin ja laajentavat käsitystä erilaisista kirjoista. Yhteistyö kirjaston kanssa rikastaa lasten kokemuksia kirjojen maailmasta.

Lukemaanopettelun alkuvaiheessa tehdään äänne-ja kielitietoisuuden monipuolisia harjoituksia: loruja, riimejä ja leikkejä. Foneemisen tietoisuuden harjaannuttaminen lukutaidon opettelun yhteydessä tuottaa parhaan hyödyn suhteessa lukemaan oppimiseen (Lerkkanen 2017). Lukemista ja lukutaitoa harjoitellaan alkuopetuksessa pelien ja leikkien avulla, jotta lapset innostuvat ja heidän positiivinen lukijaminäkuva vahvistuu. Lapselle sopivien tekstien ja sopivantasoisten kirjojen löytäminen on tärkeää. Ekapelin pelaaminen päivittäin on vaivaton ja useimpia lapsia kiinnostava tapa harjoitella lukutaidon perusteita. Ekapelillä on tutkimusten mukaan ennaltaehkäisevä vaikutus lukemaanoppimisen vaikeuksiin (Lyytinen & Lyytinen 2016). Onnistumisen kokemusten ja positiivisen palautteen kautta lapsille kehittyy positiivinen suhde kirjallisuuteen ja lukemiseen (Kairaluoma 2014). Opettaja luo omalla myönteisellä asenteellaan luokan oppilaille positiivista ja kannustavaa ilmapiiriä.

Lukupiireissä lapset pääsevät jakamaan kokemuksiaan lukemistaan kirjoista vuorovaikutuksessa toisten kanssa. Kirjailijavierailut ja koko koulun lukutempaukset toimivat innostavina herättelijöinä lukemisen pariin ja osoittavat arvostusta lukemista kohtaan. Koulussa käydään arvokeskustelu lukutaidon tärkeydestä johdon ja opettajien kesken. Huoltajien kanssa keskustellaan lukemisen tärkeydestä vanhempainilloissa ja kodin ja koulun kohtaamisissa. Koulussa pyritään kaikin keinoin ohjaamaan lapsia lukuharrastuksen pariin, sillä lukuharrastus rikastaa mielikuvitusta, kulttuurien tuntemusta, ajattelua ja arkea sekä yleisesti elämänlaatua. (Välijärvi ym. 2002)

Parilukeminen ja yhdessä lukeminen tuovat lukemiseen uutta näkökulmaa. Yhdessä tekeminen kasvattaa luokan yhteishenkeä ja yhteenkuuluvuuden tunnetta, jotka taas ovat perustana sisäsyntyisen motivaation muodostumiselle (Lerkkanen 2017, 43). Lasten motivoiminen lukemisharrastuksen pariin on erinomainen harjoituskeino lukutaidon sujuvoitumiseen ja laajemmin kielen kehittämiseen (Aro ym. 2007). Aktiivisella koulukirjastotoiminnalla voidaan saavuttaa kaikki lapset, myös ne, jotka eivät käy vapaa-ajallaan kirjastossa. Koulukirjaston kehittämisellä ja ajankohtaisten ja kiinnostavien kirjojen saatavuudella voidaan tukea lasten lukuharrastusta koulupäivän aikana.

Lukemista kohtaan liittyviin ennakkoluuloihin ja asenteisiin voidaan vaikuttaa näyttämällä lapselle lukevan aikuisen mallia niin koulussa kuin kotonakin. Kotien sitouttaminen lukemisen harjoitteluun on koulun tehtävä. Kun opettajilla ja vanhemmilla on yhteinen linja tukea lapsen lukutaidon kehitystä, lapsi hyötyy moninkertaisesti verrattuna siihen, ettei yhteistyötä tehdä lainkaan (Darling 2005). Yhteiset keskustelut, tiedon välittäminen lapsen lukutaidon tasosta huoltajille ja huoltajien tekeminen tietoiseksi lukutaidon merkityksellisyydestä tulevaisuudessa lisäävät sitoutumista. Opettajan on hyvä tuoda keskusteluissa vanhempien kanssa esille se, mitä lapsi jo osaa ja mitä mahdollisuuksia ja vahvuuksia lapsella on. Tämä edesauttaa vanhempien myönteistä käsitystä lapsestaan. Vanhempien käsitys lapsesta vaikuttaa siihen millaisena lukijana lapsi kokee itsensä. Lapsen käsitys itsestään heijastuu taas lapsen omaan harjoittelumotivaatioon ja edelleen lukutaidon oppimiseen (Lerkkanen 2017). Vanhempien asenteella ja omalla mallilla on merkitys lapsen harjoittelumotivaatiolle ja lukemisharrastukselle.
LUKEMISEN TEHOSTETTU TUKI
Edellisten yleisen tuen toimenpiteiden lisäksi lukemisen tuen intensiteettiä voidaan lisätä seuraavin keinoin.

Oppilaalle, joka on tilapäisesti jäänyt jälkeen opinnoissaan tai muuten tarvitsee oppimisessaan lyhytaikaista tukea, annetaan tukiopetusta (Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2014). Tukiopetus voidaan kohdistaa myös ennaltaehkäisyyn, jolloin lukemisen ja kirjoittamisen taitoja voidaan harjoitella tehostetusti pienessä ryhmässä tai yksilöllisesti. Yksilöllistä tukea voidaan antaa mm. räätälöidyillä lukuläksyillä, joihin on yhdistetty palkkiojärjestelmä yhteistyössä kodin kanssa. Tukiopetuksen ja mahdollisesti koulunkäynninohjaajan antaman tuen avulla oppilaan koulumotivaatiota voidaan ylläpitää ja edistymistä seurata systemaattisesti.

Selkokielisen ja helpotetun materiaalin avulla ylläpidetään lapsen motivaatiota. Ääni-ja e-kirjojen kautta lasten sanavarasto paranee ja he voivat kuunnella myös sellaisia kirjoja, joita eivät vielä jaksaisi itse lukea. Kun oppilas saa opettajalta myönteistä palautetta, hän kokee hallinnan tunnetta ja hänen minäkuvansa muodostuu myönteiseksi. Positiivisen minäkuvan kautta oppilas kokee haasteet oppimistilanteina ja toimii tilanteissa tehtäväsuuntautuneesti sekä jaksaa yrittää. Tämä lisää onnistumisen mahdollisuuksia ja sitä kautta positiivinen kierre lukemista kohtaan vahvistuu (Lerkkanen 2017). Opettajalla on suuri merkitys lapsen motivaation ylläpitäjänä ja herättäjänä etenkin ensimmäisinä kouluvuosina (Aunola ym.2006)

Lyytisen (2006) mukaan yli 6% lapsista on erityisen tuen tarpeessa 1.-2.luokalla lukutaidon suhteen. Myöhemmin ilmenevä lukemisen ymmärtämistä vaikeuttavaa lukemisen hitautta esiintyy n. 5%:lla. Mikäli lapsella näyttää olevan ikätovereitaan enemmän vaikeuksia puheen tuottamisessa, kielellisessä ymmärtämisessä, kielellisessä muistissa, nopeassa sarjallisessa nimeämisessä tai fonologisen tietoisuuden taidoissa, on mahdollisten oppimisvaikeuksien selvittäminen aiheellista (Lerkkanen 2017). Opetusta eriytetään ja otetaan oppilaan yksilölliset tarpeet huomioon.
LUKEMISEN ERITYINEN TUKI
Edellisten toimenpiteiden lisäksi lukemisen erityisessä tuessa korostetaan yksilöllisyyttä ja yksilöllistä ohjausta. Tässä vaiheessa koulun erityisopettajan konsultointi ja hänen antama tuki ovat tärkeitä.

Opettaja ja vanhemmat voivat ylläpitää lapsen motivaatiota keventämällä työlästä lukemista esim. vuorolukemisen keinoin. Kuvien käyttö lukemisen tukena helpottaa lapsen suoriutumista. Lapsi ja vanhemmat sitoutetaan räätälöityyn ja päivittäiseen kotiharjoitteluun. Harjoittelumotivaatiota voidaan tukea erilaisin lasta kiinnostavin palkinnoin tai palkkiojärjestelmin.

Todettua lukivaikeutta voidaan kuntouttaa erityisopettajan, puheterapeutin tai neuropsykologin keinoin. Kaikkea toimintaa ohjaa lapsen oppijaminäkuvan ja itsetunnon kehityksen tukeminen ja vahvistaminen. Perustaitojen tehostetulla harjoittelulla vahvistetaan pohjaa lukutaidolle. Ekapeliä suositellaan pelattavaksi useamman kerran päivässä ja aina kun lapsi kokee jäävänsä muista jälkeen. Ekapeliharjoittelun on tutkittu johtavan hyviin tuloksiin (Lyytinen & Lyytinen 2016).
Lähteet
Aro, T., Siiskonen, T. & Ahonen, T. toim. (2007). Ymmärsinkö oikein? Kielelliset vaikeudet nuoruusiässä. PS-Kustannus.

Aunola, K., Leskinen, E. & Nurmi, J.-E. (2006). Developmental dynamics between mathematical performance, task-motivation and teacher's goals during the transition to primary school. British Journal of Educational Psychology, 76, 21-40.

Darling, S. (2005). Strategies for engaging parents in home support of reading acquisition. The Reading Teacher, 58, 476-479.

Kairaluoma, L. (2014). Sujuvaksi lukijaksi: Lukemisvaikeuksien arvioinnista kohti näyttöön perustuvia interventioita. Jyväskylä studies in education, psychology and social research. Jyväskylän yliopisto.

Karhu, A. (2018). Check in, check out!: käyttäytymisen tehostettua tukea lähikoulussa. Jyväskylän yliopisto.

Laki perusopetuslain muuttamisesta 642/2010; Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet, 2010

Lerkkanen, M.-L. (2017) Lukemaan oppiminen ja opettaminen esi-ja alkuopetuksessa. Sanoma Pro. 1.-4. painos.

Lyytinen, H. (2006) Ihmisen kehitys ja sen riskitekijät huippuyksikön tutkimustulostiiviste. Opetusministeriön ja Oppiminen ja motivaatio huippututkimusyksikön seminaari Oppiminen ja lapsen hyvinvointi koulussa 16.3.2006. Jyväskylän yliopisto.

Lyytinen, H. & Lyytinen, P. (2016). Lukivaikeuksien ennalta tunnistuksen ja ehkäisyn keinot -ja niiden perustelut. Kielikukko 3/2016. Jyväskylä.

Panula, A.M. (2013). Lukemisvaikeudet ja osa-aikainen erityisopetus. Seurantatutkimus esikoulusta yhdeksännen luokan loppuun.

Välijärvi, J., Linnakylä, P., Kupari, P., Reinikainen, P. Malin, A. & Puhakka, E. (2002). Suomen tulevaisuuden osaajat. Jyväskylä: Koulutuksen tutkimuslaitos.

# data[].attributes.attachment_link.description
Olemme luoneet lukemisen kolmiportaisen tuen mallin avuksi lukemisen opettamiselle. Olemme keränneet ideoita ja ajatuksia lappeenrantalaisilta luokanopettajilta ja varhaiskasvattajilta lukuvuoden 2018-2019 aikana. Teoriatietoon peilaten olemme sijoittaneet lukemisen tukimuodot eri tasoille. Haluamme korostaa, että kaikki tukimuodot ovat kaikkien lasten käytössä riippumatta siitä, millaista tukea hän lukemiseen tai oppimiseen ylipäätään saa.

# data[].attributes.body
Erilaisten oppijoiden liiton Webinaarin PDF-materiaali, julkaistu 25.9.2019.

# data[].attributes.body
Smaly.fi verkkosivusto tarjoaa ohjeita, miten lukemista ja kirjoittamista voi helpottaa oikeilla laite asetuksilla. Ohjeet koskevat maksuttomia ratkaisuja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tältä sivustolta löydät ohjeita, miten voit helpottaa lukemista ja kirjoittamista sinulle sopivilla asetuksilla. Valikoista löydät sen toiminnon, johon haluat apua, ja siihen ohjeet. Ohjeet koskevat maksuttomia ratkaisuja.

Samsung, Windows, Mac vai Acer? On olemassa monia eri tietokonemerkkejä ja alustoja eli nk. käyttöjärjestelmiä.

Tarkista mikä laite sinulla on

Varaa aika ohjaukseen

Esittelyvideo

Muokkaa opiskeluaineistojasi sellaisiksi, että ne soveltuvat sinulle. Voit tehdä tekstiin omia korostuksia muistamisen tueksi.

windows 10 Mac

Täysi-ikäiset, joilla on lukemisen ja kirjoittamisen haasteita voivat varata aikoja yksilölliseen ohjaukseen digitaalisten lukemisen ja kirjoittamisen työkalujen käyttöönottoa helpottamaan.

Tieto- ja viestintäteknologianohjaaja Christer Blomqvist antaa ohjausta seuraavasti:

Maanantaisin klo 11:00-12:00 etäohjaus tai lähitapaaminen Vaasassa Dateron ryhmätila Studiossa.

Keskiviikkoisin klo 10:00-11:00 etäohjaus tai lähitapaaminen Vaasassa Dateron pienryhmätila Studiossa.

Varaa aika

Voit myös varata ajan soittamalla tai sähköpostitse:

Susanne Öst

järjestösihteeri

Puh. 040 147 7945 (klo 9.00-14.00)

susanne.ost(at)datero.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Tältä sivustolta löydät ohjeita, miten voit helpottaa lukemista ja kirjoittamista sinulle sopivilla asetuksilla. Valikoista löydät sen toiminnon, johon haluat apua, ja siihen ohjeet. Ohjeet koskevat maksuttomia ratkaisuja. Samsung, Windows, Mac vai Acer? On olemassa monia eri tietokonemerkkejä ja alustoja eli nk. käyttöjärjestelmiä. Tarkista mikä laite sinulla on Varaa aika ohjaukseen Esittelyvideo Muokkaa opiskeluaineistojasi sellaisiksi, että ne soveltuvat sinulle.

# data[].attributes.headline
Ekapeli - sovellus lukemisen harjoitteluun

# data[].attributes.subject
Ekapeli - sovellus lukemisen harjoitteluun

# data[].attributes.body
Pelissä on eritasoisille lukijoille tarkoitettuja harjoituksia. Aluksi voi harjoitella kirjain-äännevastaavuutta, sitten tavujen ja sanojen tunnistamista ja kolmannella tasolla voi pyrkiä nopeuttamaan lukemistaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ekapeli Alku on 4-8 -vuotiaille suunnattu lukemista opettava peli. Peli mukautuu pelaajan taitotasoon, ja harjoittaa kirjaimia, sanoja, sekä luetun ymmärtämistä.

Ekapeli on kehitetty auttamaan erityisesti niitä lapsia, joille lukemaan oppiminen on haastavaa ja jotka tarvitsevat lisäharjoitusta. Ekapelit sopivat kuitenkin myös vanhemmille pelaajille, joilla on pulmia lukutaidossa. Ekapeli voidaan ottaa käyttöön esimerkiksi kotona, koulussa, esikoulussa tai puheterapeutilla.

Pelin avulla harjoittelemisesta voi olla erityisesti apua, jos lapsen suvussa on esiintynyt lukivaikeuksia tai lapsen kielen kehityksessä on ollut havaittavissa vaikeuksia. Peliä pelaamalla lapsi saa tehokasta lisäharjoitusta, jonka avulla lukutaidon kehittyminen muiden oppilaiden tahdissa voi helpottua.

Suosittelemme kuulokkeiden käyttöä, jotta äänet erottuvat riittävän tarkasti.

Jos haluat pelata Ekapeli Alkua tietokoneella, löydät sen osoitteesta: http://www.lukimat.fi/lukeminen/materiaalit/ekapeli/ekapeli-alku

# data[].attributes.attachment_link.description
Ekapeli Alku on 4-8 -vuotiaille suunnattu lukemista opettava peli. Peli mukautuu pelaajan taitotasoon, ja harjoittaa kirjaimia, sanoja, sekä luetun ymmärtämistä. Ekapeli on kehitetty auttamaan erityisesti niitä lapsia, joille lukemaan oppiminen on haastavaa ja jotka tarvitsevat lisäharjoitusta. Ekapelit sopivat kuitenkin myös vanhemmille pelaajille, joilla on pulmia lukutaidossa.

# data[].attributes.body
Molla ABC on esiopetusikäisille suunnattu suomenkielinen oppimispeli tekstauskirjainten ja numeroiden piirtämisen harjoitteluun. Oppimispeli on toteutettu osana Opetushallituksen ja Turun kaupungin rahoittamaa
MOLLA – varhaiskasvatuksen verkkotaidot ja -menetelmät -hanketta (2011-2015).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Molla ABC on esiopetusikäisille suunnattu suomenkielinen oppimispeli tekstauskirjainten ja numeroiden piirtämisen harjoitteluun.

- mahdollisuus harjoitella vuoden 2006 ja 2016 kirjasinmalleja

- pienet ja isot kirjaimet A-Ö ja numerot 0-9

- peli ohjeistaa merkkien oikeaoppisen piirtosuunnan

- peli tukee oppijan käsialan kehittymistä

- opetustilanteessa käytännöllinen: harjoiteltavat merkit ja toistojen määrä ovat pelaajan helposti valittavissa

# data[].attributes.attachment_link.description
Molla ABC on esiopetusikäisille suunnattu suomenkielinen oppimispeli tekstauskirjainten ja numeroiden piirtämisen harjoitteluun.

# data[].attributes.body
	
Luki-Luukas on lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeuksista kärsiville oppijoille suunnattu interaktiivinen harjoitussivusto. Tehtävien suunnittelussa on kiinnitetty huomiota monikanavaiseen oppimiseen. Tekstien ohella monissa tehtävissä on kuuntelumahdollisuus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kahdeksan www-tehtvsarjan lisksi Luki-Luukkaaseen kuuluu kaksi tulostettavaa tykirjaa. Tykirjan 1 tehtvt liittyvt teksteihin C ja D. Tykirja 2 perustuu teksteihin E ja F. Materiaalia saa tulostaa ja monistaa maksutta opetuskyttn.

Tykirjat ovat saatavana PDF-muotoisina tiedostoina. Niiden avaamiseen tarvitset ilmaisen Adobe Reader -ohjelman. Huomaa, ett hitaalla yhteydell tykirjatiedoston lataaminen voi kest yli minuutin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kahdeksan www-tehtvsarjan lisksi Luki-Luukkaaseen kuuluu kaksi tulostettavaa tykirjaa. Tykirjan 1 tehtvt liittyvt teksteihin C ja D. Tykirja 2 perustuu teksteihin E ja F. Materiaalia saa tulostaa ja monistaa maksutta opetuskyttn. Tykirjat ovat saatavana PDF-muotoisina tiedostoina. Niiden avaamiseen tarvitset ilmaisen Adobe Reader -ohjelman. Huomaa, ett hitaalla yhteydell tykirjatiedoston lataaminen voi kest yli minuutin.

# data[].attributes.body
Videokamera oppimisen apuvälineenä.

# data[].attributes.body
Vaihtoehtoinen tapa näyttää osaamista opinnoissa ja työssä oppimisen jaksoilla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Book Creator - Love Learning - Book Creator app

# data[].attributes.attachment_link.description
Teachers love it. Students love it. Book Creator is the simplest, most inclusive way to create content in the classroom.