# data[].attributes.body
Greenpeace: Our core values http://www.greenpeace.org/international/en/about/our-core-values/

NINA: Bruk og vern av natur http://nina.no/Forskningsogfagtema/Samfunnognaturbruk.aspx
WWF: Conserving Places

http://worldwildlife.org/initiatives/conserving-places

WWF: Conserving Priority Places http://worldwildlife.org/places
WWF: Arctic
http://worldwildlife.org/places/arctic
Ukjent forfatter: Naturvern
http://home.online.no/~vetlesen/naturvern.htm
ableksikon: Koksabukta
http://www.ableksikon.no/Koksabukta
Lovdata: Forskrift - Koksabukta naturreservar
http://www.lovdata.no/for/lf/mv/xv-19921002-0742.html

Green Roofs: Green Roof Benefits http://www.greenroofs.org/index.php/about/greenroofbenefits

Artsdatabanken: Fremmede arter i Norge - med norsk svarteliste 2012 http://www.artsdatabanken.no/Article.aspx?m=303&amid=10843
Sabima: Svartelista
http://sabima.no/svartelista
Wikipedia: Norsk svarteliste
http://no.wikipedia.org/wiki/Norsk_svarteliste
SNL: Kanadagullris
http://snl.no/kanadagullris
Sabima: Kanadagullris
http://www.sabima.no/Kanadagullris
Sabima: Brunskogsnegl
http://sabima.no/brunskogsnegl

Hardanger Folkeblad: Lama erstatter hest http://www.hardanger-folkeblad.no/nyheter/article609066.ece

FN: Bærekraftig utvikling http://www.fn.no/Tema/Baerekraftig-utvikling

# data[].attributes.body
Kan det virkelig være farlig/dårlig for Norge å få/ha eksotiske arter? Ja, det kan være farlig for norske arter å ha disse eksotiske artene. Hvis kanadagullrisen fortsetter å spre seg over hele Norge kan norske arter få ille konsekvenser der de til og med kan utryddes. Brunskogsneglen får også stadig større populasjon, og disse sneglene ødelegger plantene våres.

Klimaendringene kan være dårlig for kanadagullrisen, men kan klimaendringene ha noen gode konsekvenser? I norsk Arktis finnes det over 50 svartelista arter, og hvis klimaet endrer seg kan disse artene utryddes i Norge, og det er bra. Naturvern kan bidra stort til å passe på at disse svartelistede artene ikke tar helt over i norsk natur. Lamaer kan også være en god kilde i Norge. De produserer ressurser vi trenger og kan være godt for bærekraftig utvikling.

Til slutt kan jeg si at mange eksotiske arter kan være farlig for Norge, men samtidig så kan noen eksotiske arter være bra.

# data[].attributes.body
Bærekraftig utvikling går ut på å ta vare på behovene til oss mennesker i dag, men å gjøre det på en måte slik at fremtidige generasjoner kan dekke sine.

Noen dårlige artseksempler er kanadagullrisen og brunskogsneglen. De er med på å ødelegge/ta over naturen.

Lamaen i Norge er et eksempel på god bærekraftig utvikling. Lamaen kommer opprinnelig fra Peru. Men hvordan kan lamaer gjøre nytte av seg i Norge? Lamaer produserer ull og kjøtt, og de kan brukes som sauepasser. De kan tilpasse seg klimaet i vestlige deler av Norge.

# data[].attributes.headline
Naturlandskap og naturvern i lokalmiljøet

# data[].attributes.subject
Naturlandskap og naturvern i lokalmiljøet

# data[].attributes.body
Selv om Fornebu er fullt av kulturlandskap, finnes det mye naturlandskap på Storøya. Koksabukta naturreservat er et truet, vernet våtmarksområde på Fornebulandet. Det finnes rike bergarter av kalk helt fra kambrosilur, en geologisk periode. Grunnen til at dette område er vernet er fordi Koksabukta er fullt av vegetasjon, fugleliv og annet dyreliv. Koksabukta er et veldig viktig naturområde for flere fuglearter, spesielt spurvefugler om vinteren. Det finnes til og med et fugletårn ikke så langt borte fra naturreservatet, der man kan kikke på fuglene på høyt nivå. Vegetasjonen på Koksabukta naturreservat er også veldig viktig. Her kan du finne mange unike og sjeldne plantearter. Det er viktig å verne naturområder på Fornebulandet fordi de bygger og bygger og til slutt blir det ikke noe mer natur igjen, men med naturreservat kan de ikke bygge der.

# data[].attributes.body
WWF jobber med å verne mange områder rundt i verden som har stort biologisk mangfold og steder med unike arter. WWF prioriterer områder som Arktis, Amazonas, østlige Himalaya og Madagaskar.

Arktis dekker åtte land, inkludert nordlige deler av Norge. Det er utrolig mange arter, som isbjørner, ulike hvaler og fisk, som bor på Arktis og vi ødelegger naturen for dem. Det blir utført oljeboring og klimaet endrer seg stadig. WWF hjelper dyr og mennesker som bor i Arktis å tilpasse seg det nye klimaet, og jobber for å stoppe oljeproduksjon i Arktis.

# data[].attributes.body
NINA forsker på bruken av lokale og globale naturressurser og arealer uten å påvirke de lokale og globale økosystemene. De forsker på forvaltningens prosjekter som kan påvirke naturen og næringsutvikling i utmark og lokalsamfunn. Råderett over naturressurser kan påvirke andre land, og NINA er med på forskningsprosjekter over hele verden.

# data[].attributes.body
Greenpeace ønsker å:

beskytte all biologisk mangfold verden rundt.

stoppe forurensning og misbruk av hav, land, ferskvann og atmosfæren.

promotere fred og global nedrustning

# data[].attributes.headline
Kulturlandskap og klimaendringer i lokalmiljøet

# data[].attributes.subject
Kulturlandskap og klimaendringer i lokalmiljøet

# data[].attributes.body
Fornebu er fullt av kulturlandskap og er i ferd med å bli overbygget. Det finnes mange kontor- og firmabygg, som mennesker har bidratt til å bygge. Dette er jo bra for firmaene som eier disse byggene fordi Fornebu er et veldig sentralt sted, men dette kan også være et problem. Med all transport som må til for å komme seg ut dit. Det er utrolig mange busser som kjører til og fra Fornebu omtrent hvert minutt. Dette kan da ikke være bra for naturen, og det er ikke bare i Fornebu slike ting skjer.

Samtidig som Fornebu har det problemet, løser de noen problemer ved å bygge bygninger med grønne tak. Grønne tak, eller gresstak, bidrar til å gi habitater til små dyr og insekter og trekker til seg karbondioksid (mye forurensning) fra luften ved hjelp av fotosyntesen. Det nye Fornebu S skal ha slikt tak. Her er noen fordeler til ved å ha grønne tak:

Gresstak kan hjelpe til å redusere støv og slike partikler fra luften, og dette bidrar til å redusere utslipp av klimagasser.

Sparer energi, fordi grønne tak gir bedre isolasjon. Da må ikke så mye energi til for å varme stedet.

Grønne tak bidrar til å dempe støynivået utenfor. Dette punktet kan bety mye for Fornebu, spesielt når det er mye trafikk og lyd ute.

# data[].attributes.body
Svartelista er en slags artsliste av fremmede arter (eksotiske arter) som kan være en trussel eller farlig for andre arter og økosystemer i Norge. Med fremmede arter er det snakk om arter som har kommet seg til Norge på en eller annen måte med hjelp fra mennesker. Verdens naturunionens definisjon av fremmede arter er "Fremmede arter er arter, underarter eller lavere taxa arter som har fått menneskets hjelp til å spre seg utenfor sitt naturlige utbredelsesområde og spredningspotensial." Svartelista er viktig å ha fordi med den er det lettere å vite hvilke fremmede arter som må bekjempes.

Artene som er plassert i gruppene "høy risiko (HI)" og "svært høy risiko (SE)", havner til slutt på svartelista. Det finnes tre grupper til, men de havner ikke på svartelista:

"potensielt høy risiko (PH)" - med 198 arter (2012)

"lav risiko (LO)" - med 393 arter (2012)

"ingen kjent risiko (NK)" - med 363 arter (2012)

Hva er en dørstokkart?

En dørstokkart er en fremmed art som det spekuleres om at kommer i nær fremtid, og kan ha mulighet for å tilpasse seg i Norge og reprodusere flere. Det finnes også dørstokkarter som allerede har kommet til Norge, men har ikke tilpasset seg helt og bor i steder som veksthus, komposthauger og inne i husene våres.

# data[].attributes.headline
Kulturlandskap
og klimaendringer generelt og  i verden

# data[].attributes.subject
Kulturlandskap
og klimaendringer generelt og  i verden

# data[].attributes.body
Kulturlandskap er landskap mennesker har bidratt til å lage, f.eks dyrket jord, veier, byer, osv. Mennesker bidrar mye til slike landskap, og i mange tilfeller ødelegger mange oss mennesker naturen. Dette er en av mange grunner til at klimaet vårt endrer. Kalde steder blir varmere, havet stiger og det blir mer regn.

I Amazonas regnskogen hogger vi ned mange trær som vi bruker til ulike typer energi. Dette kan føre til mange problemer. Et av dem er at regnskogen har utrolig mye karbondioksid lagret, og ved nedhogging av trær, slippes denne gassen ut, pluss mer enn halvparten av jordas arter bor i Amazonas. Nedenfor ser du noen bilder og kart fra Amazonas regnskogen.

# data[].attributes.headline
Naturlandskap og naturvern generelt og i verden

# data[].attributes.subject
Naturlandskap og naturvern generelt og i verden

# data[].attributes.body
Naturlandskap er landskap som er lite berørt av mennesker. Vernet naturområder er ofte naturlandskap, og skal vernes slik at det forblir et naturlandskap og ikke blir ødelagt. Det er mange grunner til at det er viktig med naturvern. Først og fremst er det viktig at vi mennesker ikke ødelegger naturen for mye, men samtidig er det viktig å være rettferdige mot andre arter og ikke ødelegge alt for dem. Det er også lurt å tenke på ressurser vi har. Hvis vi bruker opp alle ressursene våres har vi ikke noe mer, og fremtidige generasjoner får lite.

Det finnes mange organisasjoner som jobber med bl.a naturvern, som Greenpeace, Norsk institutt for naturforskning (NINA) og World Wide Fund for Nature (WWF). Her er litt informasjonom dem:

# data[].attributes.body
Kanadagullris: er en karplante plassert i gruppen "svært høy risiko (SE)". Denne planten kommer opprinnelig fra Nord-Amerika. Spredningen av denne arten holder fortsatt på, og det blir stadig mer av denne. Denne arten liker seg godt i kalkrike berggrunner, og man finner derfor mye av den på Østlandet. Den vokser heller ikke nord i landet, der klimaet er for kaldt, men med klimaendringene kan det bli varmere og kanadagullrisen kan lettere spre seg dit. Kanadagullris har en tendens til å ta over andre planter. Dette kan være et stort problem for utrydningstruet arter og det ødelegger det biologiske mangfoldet. Kanadagullrisen produserer flere tusen frø, som spres med vinden som betyr at den får tatt "plassen" før en annen plante kan. På Storøykilen naturreservat på Fornebu blir kanadagullrisen slått og tatt vekk fordi dette truer lokale arter/vegetasjon.

Brunskogsnegl: er et bløtdyr plassert i gruppen "svært høy risiko (SE)". Denne arten kommer fra Vest- og Mellom-Europa, og har spredt seg mye nord. Brunskogsnegler bor i skog og i hagene våres. De spiser plantene våres, og større matressurser som poteter, grønnsaker og korn. Brunskogsneglen kan reprodusere et avkom av 400 snegler i løpet av en sommer, og dette er et stort problem. Vi får flere og flere, men brunskogsneglen har veldig få naturlige fiender, så de blir stadig flere av dem. Måten hver enkelt person kan bidra til å bli kvitt disse sneglene er å:

holde det godt rent og ryddig i hagen sin.

plukke dem selv!

lage ølfeller - sneglene er tiltrukket av øl og for mye "ølbading" er dødelig.