# data[].attributes.body
Jako lijepo, uredno i sadržajno posloženo. Bravo!

# data[].attributes.body
Animacija je posebna vrsta filmske djelatnosti u kojoj se uporabom različitih postupaka postiže iluzija pokreta. U animiranome filmu pokret se dobiva kontinuiranim projiciranjem, pojedinačno(sličica po sličicu) snimljenoga niza crteža. Isto se odnosi na filmu u kojem se animiraju lutke, predmeti, pa čak i živi likovi. Osim animacije koja se postiže snimanjem crteža, postoji i animacija tehnikom direktnog crtanja ili slikanja na filmsku vrpcu te tehnički složenija, tzv. 2D (dvodimenzionalna) ili 3D (trodimenzionalna) kompjutorska animacija.

# data[].attributes.body
Prve animirane filmove u Hrvatskoj realizirao je S. Tagatz 1922. Ugle vrhunskih međunarodnih razmjera hrvatski autori postižu osnutkom Studija za crtani film Zagreb. Pripadnici Zagrebačke škole crtanoga filma, dobitni su više stotina nagrada na najistaknutijim svjetskim festivalima. Također animirani film Baltazar proizašao je iz Zagrebačke škole crtanog filma o kojem ima nešto više na sljedećoj objavi.

# data[].attributes.body
Zagrebačka škola crtanog filma estetski je pojam za školu animacije koja polovicom 1950-ih godina donosi avangardni iskorak novog naraštaja zaljubljenika u pokrenuti crtež. Sedamnaest autora u zajedničkom htijenju stvara različita animirana djela, ali u njima prepoznajemo novi koncept animiranog filma. U jednoj cjelovitoj knjizi o Zagrebačkoj školi, Z is for Zagreb, filmski kritičar Ronald Holloway period od 1957. do 1962. godine naziva zlatnim razdobljem Zagrebačke škole crtanog filma. predstavljaju ga autori Nikola Kostelac, Vatroslav Mimica, Dušan Vukotić i Vladimir Kristl. Prvi je svjetski uspjeh  Zagrebačke škole crtanog filma velika nagrada Filmskog festivala u Veneciji za crtani film Samac Vatroslava Mimice, a zlatno razdoblje zaključuje Oscar za film Surogat Dušana Vukotića 1962. godine. Iz današnje nešto udaljenije perspektive može se zaključiti da je i uz veliku krizu krajem 1970-ih i 1980-ih godina ta jedinstvena škola animacije dala europskoj filmskoj baštini više od 400 naslova vrijednih animiranih ostvarenja koja su nagrađena više od 400najprestižnijih nagrada širom svijeta.

# data[].attributes.body
Moderni animirani film započinje u 1930-im na filmovima A. Alexeiffs, L. Reiniger, B. Bartoscha i N. McLarena, a nakon II. svjetskog rata nago se širi (proizvodi se gotovo na svim kontinentima) u punoj raznolikosti i bogatstvu umjetničkog izraza. Pod utjecajem modernog slikarstva prevladavaju plošno stilizirani likovi u dvodimenzionalnome prostoru. Reducirana animacija znatno je ekonomičnija od tzv. "pune animacije", koja zahtijeva iznimno velike i skupe proizvodne pogone.

# data[].attributes.body
Klasični animirani film razvoj započinje u SAD-u, crtežima na prozirnim folijama u vrsnim ostvarenjima W. McCaya, a nastavlja se tijekom 1920-ih  u serijama  P. Sullivana, potom do kraja desetljeća  braće M. i D.  Fleischera i W. Disneya koji su sa suradnicima do vrhunaca dovodi razvoj tzv. " pune animacije", kontinuiranog pokreta voluminozno stiliziranih likova u trodimenzionalnom prostoru.