# data[].attributes.body
Pointer om sociale overdrivelser:

Normsyn er noget der går igennem hele rapporten

ghetto betegnelsen betyder meget for forestillingerne, for i princippet er børnene på skolerne ens i forhold til deres socioøkonomiske baggrunde. Andre udefra (lærer, pædagoger, SSP) har deres fordomme som har en negativ påvirkning på deres antagelser for spørgeskemaet.

Børnene i undersøgelsen er ikke påvirket mere af at bo i en ghetto end deres jævnaldrende.

I skoledistriktet er der kun omkring en 3. del der vælger tingbjergskole til.

Ved at der er så få elever fra distriktet på skolen, bliver bydelens ry pålagt skolen.

Der er altså en bred vifte af beviser på, at Tingbjerg-området er gennemsyret af overdrivelser og fordomme. Det er til trods for, at det i nogle tilfælde står værre til i de såkaldte ikke-udsatte boligområder.

# data[].attributes.body
Mange føler, at de bliver pålagt en form for gebyrer for, hvor i landet de bor. Fx føler mange af anden etnisk baggrund end dansk, som bor i "ghetto"-områder, at de er underlagt andre regelsæt i det danske samfund, end de resterende etniske dansere. Hertil beskriver mange minoritetsmænd, at de tidligere har oplevet at blive afvist på diverse diskoteker, fordi dørmændene kan se, at de bør i udsatte, ghetto-områder, og tilmed har en mærkglødet hudfarve. Dette er diskrimination på hejste plan.
Èn af grundene til, at der bliver pålagt ekstra gebyrer for, hvor i landet man bor, er de gennemgående fortællinger om unges uroligheder og kriminalitet på Nørrebro. Disse fortællinger er så fæstet, at de gang på gang bliver bekræftet gennem mediedækning og af politikerne.

# data[].attributes.headline
Erik Jappe om formålsbestemmelserne i daginstitutionen (folkeskolen)

# data[].attributes.subject
Erik Jappe om formålsbestemmelserne i daginstitutionen (folkeskolen)

# data[].attributes.body
Alle dagtilbud skal understøtte børns demokratiforståelse, integration i og samhørighed med det dansk samfund. Det indebærer, at der skal trækkes på danske værdier, såsom at tale dansk og inddrages danske værdier og traditioner.

# data[].attributes.body
Et parallelsamfund består af et samfund, hvori indbyggerne og borgerne ikke færdes og trives på lige fod og på integreret maner, men derimod lever parallelt uden sammenhæng. Der betyder, at især mange unge ikke-vestlige (indvandrere og efterkommere) er endt uden tilknytning til det omgivende samfund. Der er altså opstået et parallelsamfund mellem de etniske danskere og personer med ikke-vestlig baggrund.

Èn af grundene til, at der er opstået et parallelsamfund, er, at vi i Danmark ikke har været gode nok til at stille krav til de indvandrere og flygtninge der har trådt ind i landet. Vi har ikke haft nok fokus på, at integrere dem i samfundet, og i stedet er de endt med at klumpe sig sammen forskellige steder i landet i såkaldte ghetto-områder.

For at bryde med parallelsamfundet, opstiller regeringen et mål om at nedlægge alle ghetto-områder i Danmark inden 2030. Hertil er der yderligere formuleret målsætninger som, at alle børn i udsatte områder fremadrettet skal gå i dagtilbud når de fylder 1 år. Det skal ske i et dagtilbud, hvor der er overvægt af børn med dansk som modersmål. Dette er altså nogle af de målsætninger der er lavet, i håbet om at integrere flere indvandrere og boboere fra udsatte boligområder.

# data[].attributes.headline
Kategorisering og kulturopfattelse af Marianne Skytte

# data[].attributes.subject
Kategorisering og kulturopfattelse af Marianne Skytte

# data[].attributes.body
Redegørelse af begreber:
Kategorisering: sociale kategorier, herunder lærer vi hvordan vi skal handle og hvordan andre handler.

Dikotomisering: signalere forskel (negativt).

Komplimentarisering: signalere ligeværd (positivt).

Stereotypering:

fordomme om kulturtræk ved bestemte typer af mennekser. Er ensidige og overdrevne.

Stigmatisering: omgivelserne har nogle negative forventinger rettet mod personen grundet en fokusering på bestemte stereotype træk.

Egenskabsforklaring: adfærd, handlinger og afvigelser hos personer vi ikke kategorisere os selv med.

Situationsforklaring: adfærd, handlinger og afvigelser hos personer vi kategorisere os selv med.

Om forskelsbehandling:
Alt socialt liv indebærer forskelsbehandling. Vi opgør hele tiden kategorier i forskelle; fx syg/rask, ung/gammel, mand/kvinde. Heraf kommer også, at vi behandler folk anderledes afhængigt af, om de altså er syge eller raske, unge eller gamle osv. Vi opdeler så at sige mennesker i binære positioner (vi versus dem) og handler derud fra.

# data[].attributes.body
står der at dagtilbuddet skal give børn medbestemmelse, medansvar og forståelse for og oplevelse med demokrati. Der står også at det skal  til at udvikle børns selvstændighed og evnen til at indgå i forpligtende fællesskaber.
Alt dette kan man også sige at en medborger skal kunne. Så det er altså være pædagogiske opgave at lære børnene at være medborgere i samfundet. Her skal vi være det eksempel.

# data[].attributes.body
Medborgerskab er en enhed af status, identitet og politisk deltagelse.

Demokratisk medborgerskab tager udgangspunkt i den franske revolutions paroler om:
1. frihed: retten til at bestemme over eget liv og retten til at deltage i samfundets prioriteringer af givne fælles ressourcer.
2. lighed: borgernes lige muligheder for at realisere frihedens perspektiver.
3. broderskab (fællesskab): de relationer af fællesskab, borgerne hele tiden udvikler gennem de politiske institutioner og deres prioriteringer.

Liberalt medborgerskab har fokus på frihed

Socialistisk medborgerskab har fokus på lighed

Medborgerskab skal ses som en livsform og en dannelsesproces (en læringsproces).

Medborgerskab handler om borgerens relation til de politiske instutitioner.

Der er defineret forskellige idealertyper indenfor medborgerskab:

Den forbrugeristiske medborger: deltagelse i form af at gøre en forskel for sig selv som forbruger.

Den innovative medborger:
personen vil gerne gøre en forskel sammen med andre. En forhindring kan være at den innovative medborger oftest er mest tilfreds med egne initiativer og det kan derfor være svært at nå til enighed i en forhandling.

Den republikanske medborger:
er aktiv og forpligter sig til fællesskabet.

# data[].attributes.body
Hans definition på en modborger: du føler ikke du bliver anerkendt som medborger i samfundet.

Modbogere er ofte unge brune mænd der bor i udsatte boligområder. De har en lang krænkelsesfortælling. Han beskriver dem som tabermænd.
Samfundet lytter ikke på modborgernes historier, men pådutter dem, at de tager offerrollen.

I interviewene til bogen påpeger de fleste af de unge, at et af de vigtigste midler til at føle sig anerkendt og dermed som en medborger i samfundet, er uddannelse. Det skyldes, at eksamensbeviser og akademiske titler ofte er et bevis på udadtil, at man har indsamlet og udarbejdet viden som er anerkendelsesværdigt i samfundet.