# data[].attributes.headline
Mandag: 1.1 Hvilke forskellige forståelser og former for medborgerskab?

# data[].attributes.subject
Mandag: 1.1 Hvilke forskellige forståelser og former for medborgerskab?

# data[].attributes.body
Når man snakker om medborgerskab, tages der ofte udgangspunkt i de to ideologiske perspektiver - Liberalisme og socialdemokratiske og socialistiske perspektiver.
Gennem den liberale tilgang til medborgerskab vægtes ens personlige frihed højt, hvor særligt selvbestemmelse rent juridisk er på dagsordenen.
Det socialdemokratiske og socialistiske perspektiv vægter lighed mellem borgere højt. Her lægges der vægt på at politiske rettigheder skal udvide den almindelige borgers sociale og økonomiske ret - altså, at ingen borgere bliver afskåret fra demokratiet.

# data[].attributes.headline
Mandag: 1.2 Hvilke muligheder og forhindringer for demokratisk deltagelse beskrives?

# data[].attributes.subject
Mandag: 1.2 Hvilke muligheder og forhindringer for demokratisk deltagelse beskrives?

# data[].attributes.body
Hvis man tager udgangs punkt i de overordnet key-words for demokratisk frihed, lighed og fællesskab, kan man stille hver ideal op på følgende måde:

Konkurrence demokratiet:
Pro – borger vælger repræsentanter der vil kæmpe for borgeres interesse.
Con – De valgte repræsentanter ønsker at øge deres stemmer, og kan derfor komme til at love for mange forskellige ting, for at dække en bredere gruppe af befolkningen, i håb om at de vil stemme på repræsentanten.

Markedsdemokrati:
Pro -  Borgere er direkte med til at influere hvordan de politiske prioriteringer besluttes
Con – Flere penge = du bliver hørt mere som borger. Ikke repræsentativ for de lavtstående i samfundet

Deltagerdemokrati:
Pro – borgerne er involveret i de politiske beslutninger, og de politiske områder er gennemsigtige for borgerne. Fx igennem folkemøder, politiske debatter på skoler såvel som i Tv hos Clements mm.
Con – Den politiske debat kan blive til en masse tovtrækkeri, hvis man skal sikre sig at alle deltager i de politiske beslutninger. Man kan også stille spørgsmål ved hvor demokratisk det er at kræve at alle borger SKAL deltage i den politiske debat.

Det deliberative demokrati:
Pro – Giver borgerne frihed til at deltage i den politiske debat, og indgår i en aktiv dialog med ”eksperterne”/de politiske repræsentanter
Con -  Der skal være fri mulighed for at kunne indhente viden og indgå i den politiske debat (som borger), men dette afhænger også af at der er nyheder og fakta om den politiske situation som man kan hænge sig i, som ikke er for farvet og tilgodeser et andet politisk parti. Denne form, tager yderligere udgangspunkt i at det ligger for alle borgeres interesse at være politisk engageret. Men igen skal nyheder indenfor det politiske område kunne appellere og repræsentere de forskellige befolknings grupper der er i landet.

# data[].attributes.headline
Mandag: 1.3 Hvordan tænker I selv om jeres eget medborgerskab og demokratisk deltagelse?

# data[].attributes.subject
Mandag: 1.3 Hvordan tænker I selv om jeres eget medborgerskab og demokratisk deltagelse?

# data[].attributes.body
Overordnet set er vi glade danske statsborgere, som er lykkelige over at bo i et velfærdssamfund.
Vi sætter stor pris på den politiske gennemsigtighed, og retten til at kunne blive oplyst politisk såvel som at få politisk indflydelse.
I studiegruppen ser vi os selv som tilhængere af deltagerdemokratiet, men anerkender at vi i DK nok nærmere befinder os i konkurrencedemokratiet.

Undren i studiegruppen:
''Da der ikke findes en bestemt udgave af demokratiet, der er mere rigtigt end andre, er den primære pædagogiske opgave her at gøre det klart for borgere, hvilke medborgerrolle de primært lægger vægt på.''
Denne sætning har vi valgt at hive dette citat med fra bogen s. 362, fordi vi er ret uforstående overfor dette.
Vi forstår ikke hvordan vores rolle som medborgere skal have betydning for andre borgeres

Vi stiller os uforstående overfor hvordan det skal opfattes at vores rolle som medborgere skal gøre det klart for andre borgere hvilke medborgerskabsrolle de primært ligger vægt på.
- Skal vi som pædagoger gå ind og lege samfundsfagslærer over for de borgere vi arbejder med?
- Hvem er "de" ?

# data[].attributes.headline
Mandag 3.0: Diskuter i gruppen: Hvordan skal vi forstå begrebet modborgerskab?

# data[].attributes.subject
Mandag 3.0: Diskuter i gruppen: Hvordan skal vi forstå begrebet modborgerskab?

# data[].attributes.body
- Modborger-rollen, kan både forstås som noget en borger aktivt kan til-vælge, men også ufrivilligt kan blive sat i bås som.

Vi ser det overordnet som at man står i opposition til samfundets dominerende normer og kultur.

# data[].attributes.headline
Mandag: 2.0 Erik Jappe - Medborgerskab i dagtilbudsloven

# data[].attributes.subject
Mandag: 2.0 Erik Jappe - Medborgerskab i dagtilbudsloven

# data[].attributes.body
"2) give familien fleksibilitet og valgmuligheder med hensyn til forskellige typer af tilbud og tilskud, så familien så vidt muligt kan tilrettelægge familie- og arbejdsliv efter familiens behov og ønsker,
3) forebygge negativ social arv og eksklusion, ved at de pædagogiske tilbud er en integreret del af både kommunens samlede generelle tilbud til børn og unge og af den forebyggende og støttende indsats over for børn og unge med behov for en særlig indsats, herunder børn og unge med nedsat psykisk og fysisk funktionsevne"

- "Kommunes  samlede generelle tilbud" (den 3.) = Der er kommunen der står på posten for indsatsen til for børn og unge = det er nært for borgerne fremfor at det er regeringens udspil der gælder for alle offentlige institutioner. Det er altså udliciteret til kommunerne hvad og hvordan det skal gøres.

- Det at der i den 2. står at de forskellige typer af tilbud skal tilgodese forskellige familiers forskellige behov, antyder også en given rummelighed og ønsker om at få alle med, hvordan end det så kan muliggøres.

Vi er alle enige i at det er vigtigt at vi som pædagoger skal have en opmærksomhed for dette, og som offentlige ansatte også har en indvirkning på at det bliver efterlevet.

# data[].attributes.headline
Mandag 4.0: Hvad siger Aydin Soei om bandemedlemmer ift. ’taberpositioner i samfundet’ og behovet for anerkendelse? Hvordan hænger det sammen med medborgerskab og modborgerskab?

# data[].attributes.subject
Mandag 4.0: Hvad siger Aydin Soei om bandemedlemmer ift. ’taberpositioner i samfundet’ og behovet for anerkendelse? Hvordan hænger det sammen med medborgerskab og modborgerskab?

# data[].attributes.body
”Gruppen tilbyder er en subkuturel anerkendelse som du kan få, fordi du ikke får den andre steder, fordi du er i en taberposition. Det er en anerkendelse du får”

- Det giver mening at de gør det når dét at få anerkende i det store samfund kræver meget mere, end det gør at få i deres gruppe. Det er virkelig svært at bryde med det.

- Det at sige det er en taberposition er en meget karikeret måde at forstå en subkultur i et dominerende samfund. Man kan sige, at de der lever i en subkultur (set i det store billede som taberpositionen i det store samfund), egentlig har egne normer og regler gældende for deres kultur.

# data[].attributes.headline
Tirsdag 1.0: Redegør for begreberne fra M. Skyttes tekst

# data[].attributes.subject
Tirsdag 1.0: Redegør for begreberne fra M. Skyttes tekst

# data[].attributes.body
- Kategorisering:
Man bliver konstant sat ind i kasse/kategorier i forhold til køn, alder, klasse, arbejde, nationalitet etnicitet, hår længde, osv.

Disse forskellige kategorier har forskellige måde at blive set og hørt på.

Som de siger i teksten (side 148) er de sociale kategorier en slags kogebog for hvordan man skal handle og hvordan man kan forvente andre handler.

Et typisk eksempel på kategoriseringer er fx børn og voksne som kategorier. Andre vil handle anderledes overfor dig, hvis du som voksen handler som et barn.

Et andet ekstremt eksempel af kategoriseringer er udlændinge/indfødte danskere. Her er udlændingerne i en kategori, hvor folk oftest associerer dem med kriminelle eller socialt udsatte, men dette er selvfølgelig en generalisering af disse kategoriseringer.

Man har en form for registrerings system i hovedet, hvor man gennem den lærte kultur placere folk i bokse, ud fra samfundets sociale kultur. Denne database er med til at udvikle individets egen sociale identitet, og tilhørsforhold.

- Stereotypering:
Stereotypering er en generalisering af fx en af kategorierne. I teksten forklarer de at Stereotypier kommer klarest frem i mødet mellem mennesker, der er fremmede for hinanden. Dette er fordi, man ved første møde med mennesker laver en generalisering af mennesket og deres kategoriseringer. I stedet for at se det konkrete individ, ser vi forskellige kategorier og forholder os til de forventninger der er til netop denne person og deres kategori.

- Stigmatisering:
Dette hører ofte til Stereotypering. Stigmatisering er ofte en række negative egenskaber du pådutter et menneske  baseret på deres handlinger, kropslige kendetegn, etnisk baggrund, social position eller lign.

- Egenskabsforklaring:
I egenskabsforklaringen forklarer man situationen ud fra sine fordomme af en anden kategori. Som i eksemplet i teksten. Der bliver slået fordi han er indvandrer og som et udslag af hans "ikke danske"

- Situationsforklaring:
I situationsforklaringen forklarer man en situation ud fra en helhed. Dette her snakker man om hvad det var der første til netop denne situation. Dette sker oftest, hvis man er i samme kategori.

I eksemplet i teksten, snakker de om situationen frem for børnene, da begge ses som "rigtige danskere"

# data[].attributes.headline
Tirsdag 2.0: Diskuter i gruppen: Hvilke ’gebyrer’ og stigmatisering skriver Soei om? Hvilke muligheder er der for at undslippe?

# data[].attributes.subject
Tirsdag 2.0: Diskuter i gruppen: Hvilke ’gebyrer’ og stigmatisering skriver Soei om? Hvilke muligheder er der for at undslippe?

# data[].attributes.body
- Det "gebyr" der snakkes om, skal forstås som værende en ulige faktor for minoritetsborger. Man kan sige at borgere der er i en minoritetsgruppe allerede starter i minus, mens den almene borgere starter på plus siden. Minoritets gruppen skal altså betale et ekstra gebyr for at blive anerkendt på lige fod med den ligeværdige medborgere fra det dominerende samfund.

# data[].attributes.headline
Tirsdag 3.0: Kig på den tidligere regerings udspil "Et Danmark uden parallelsamfund" og "Aftale om finansiering af indsatser for at forebygge og nedbryde parallelsamfund" (findes på itslearning).

# data[].attributes.subject
Tirsdag 3.0: Kig på den tidligere regerings udspil "Et Danmark uden parallelsamfund" og "Aftale om finansiering af indsatser for at forebygge og nedbryde parallelsamfund" (findes på itslearning).

# data[].attributes.body
Kig på den tidligere regerings udspil "Et Danmark uden parallelsamfund" og "Aftale om finansiering af indsatser for at forebygge og nedbryde parallelsamfund" (findes på itslearning).

Diskuter i gruppen:

- Hvordan forstås og defineres ’ghetto’ og ’parallelsamfund’ i udspil og aftale?

- Hvilke kriterier er der i udspillet for ’udsatte boligområder’ og ’ghettoområder’?

- Hvad står der om børn og unge og institutioner?
De skal gribes bedre end den forrige generation. De skal indkøres i det danske (dominerende) samfund. Følgende tiltag:

Det skal være obligatorisk at lærere dansk inden skolestart. De skal fordeles i institutioner så der ikke er for mange fra et udsat boligområde samme sted (max 30%). Folkeskoler skal gribes ind overfor hvis de vedvarende levere dårlige resultater. Styrket forældransvar. Bedre fordeling af elever på gymnasier.  Kriminalisering af genopdragelsesrejser. Hårdere kurs for vold i hjemmet. Tidligere opsporing af udsatte børn. Skærpet straf på den særligt udvidet underretningspligt.

# data[].attributes.headline
Tirsdag 4.0: Hvad er almene boliger? Hvad går Almen Modstands arbejde ud på? Hvad skriver de om ’parallelsamfundspakken’?

# data[].attributes.subject
Tirsdag 4.0: Hvad er almene boliger? Hvad går Almen Modstands arbejde ud på? Hvad skriver de om ’parallelsamfundspakken’?

# data[].attributes.body
Almene boliger er boliger der bliver bygget med tanken om at bygge gode og betalelige boliger for almindelige borgere.

Almen modstand går ind for:
1) Konkret indflydelse på det politiske der former deres daglige liv og område, og at deres indsats vil blive respekteret
2) Almene boliger skal ikke privatiseres, og der skal ikke spekuleres økonomisk i boligerne
3) retten til at sætte en stopper for alle lovforslag der pga adresse, vil forringe lejerettigheder og sociale rettigheder.
4) Ghettolisten og dens kriterier bliver slettet.

# data[].attributes.headline
Tirsdag 5.0: Hvad bliver tydeligt ift. ’ghetto’-politik ud fra et børneperspektiv?

# data[].attributes.subject
Tirsdag 5.0: Hvad bliver tydeligt ift. ’ghetto’-politik ud fra et børneperspektiv?

# data[].attributes.body
Der fortælles om hvordan børn lever i det. Det er der deres venner og hele deres liv er. Det skitseres ikke på samme måde som i politisk tale, hvor man kun ser problemerne ved en ghetto. Børnene virker til at have kendskab til hvad kriminalitet er, og ved at det er noget der finder sted i deres lokalområde. Atmosfæren derude skitseres på en måde der ikke genkendes i den politiske debat.

# data[].attributes.headline
Onsdag 1.0 -	Diskuter i gruppen: Hvordan er undersøgelsen lavet? 

# data[].attributes.subject
Onsdag 1.0 -	Diskuter i gruppen: Hvordan er undersøgelsen lavet? 

# data[].attributes.body
- Det er en kvantitativ undersøgelse.

Undersøgelsen er lavet som et pilotprojekt, der skulle danne rammer for en forståelse af forekomsten af risikoadfærd blandt unge 14-15 årige, i et hhv. særligt udsat boligområde, kontra et nabo-område der kan benævnes som et ikke udsat boligområde.

Praktisk talt er undersøgelsen udfyldt på et elektroniske spørgeskema, direkte af de 14-15 årige.

Der er dog nogle fejlkilder som benævnes på s. 5 & 6. For eksempel, er der en skæv kønsfordeling på de to skoler, (der skete en elektroniske fejl under udfyldelsen af spørgeskemaet så der er spørgsmål Tingbjergskolen ikke har svaret på,) og der tales også om et uopfyldt ønske om at udvalgsproceduren kunne havde været mere repræsentativ hvis tidshorisonten havde tilladt det.

Særligt benævnes der at undersøgelsen, præget af udefrakommende indvirkninger, og det sammenhæng der ses mellem mennesker. Der kigges altså ikke kun på børnene og konkluderes ud fra dem, der kigges også på forældrene, det sociale område, økonomi, mm.

# data[].attributes.headline
Onsdag 1.1 -	Hvad er de centrale pointer om sociale overdrivelser ift. forestillinger om risikoadfærd i Tingbjerg og Brønshøj?

# data[].attributes.subject
Onsdag 1.1 -	Hvad er de centrale pointer om sociale overdrivelser ift. forestillinger om risikoadfærd i Tingbjerg og Brønshøj?

# data[].attributes.body
Social overdrivelse kan forstås som når nogle tror der er en overdrevet

Social overdrivelse fodres af generealiseringer og fordomme.
Derudover, er disse generealiseringer og fordomme baseret på en individuel overbevisning af flertallet.

Særlig kan der ses en generelt overdrivelse af hvad forældre og lærere tror om de unge i Tingbjerg, ifht. hvad realiteten er.

Nær begrebet social overdrivelse ligger begrebet flertals- misforståelse. Flertals-misforståelser er når man tror, de fleste mener eller gør bestemte ting, men at der i realitetens virkeligheden er kun de færreste, der mener eller gør det.

# data[].attributes.headline
Onsdag 1.2 Hvordan hænger det sammen med hvad der betegnes som ’et udsat boligområde’ og et ’ikke udsat boligområde’?

# data[].attributes.subject
Onsdag 1.2 Hvordan hænger det sammen med hvad der betegnes som ’et udsat boligområde’ og et ’ikke udsat boligområde’?

# data[].attributes.body
Det kan i graferne ses, at i Tingbjergrapporten, ses en generel social overdrivelse ifht forventningerne til beboerne i Tingbjergområdet.
På s. 32(eller grafen i boksen ved siden af) i Tingbjergrapporten ses der i grafen en tydelig forforståelse af hvilke fordomme og forventninger både elever, lærere og voksne har til hinanden, og det modsatte sted.
Eleverne i både Tingbjerg og Brønshøj tror selv at de er mindre glade for at gå i skole end de egentlig er.
Eleverne i Tingbjerg tror at eleverne i Brønshøj er gladere for at gå i skole, end de egentlig er.

Det kan tages til eftertanke hvordan undersøgelsen er opstillet, da de kun kan svare på baggrund af forforståelser og derved fodre en social overdrivelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tingbjerg og Brønshøj elever i skole.JPG

# data[].attributes.body
“Liste over ghettoområder pr. 1. december 2016”, notat fra Transport-, Bygnings- og Boligministeriet. Listen omfatter almene boligområder med mindst 1.000 beboere, der opfylder mindst 3 af følgende fem kriterier:

1. Andelen af 18-64 årige uden tilknytning til arbejdsmarkedet eller uddannelse overstiger 40 pct. (gennemsnit for de seneste 2 år).

2. Andelen af indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande overstiger 50 pct.

3. Antal dømte for overtrædelse af straffeloven, våbenloven eller lov om euforiserende stoffer overstiger 2,70 pct. af beboere på 18 år og derover (gen-nemsnit for de seneste 2 år).

4. Andelen af beboere i alderen 30-59 år, der alene har en grunduddannelse (inkl. uoplyst uddannelse), overstiger 50 pct. af samtlige beboere i samme aldersgruppe.

5. Den gennemsnitlige bruttoindkomst for skattepligtige i alderen 15-64 år i området eksklusive uddannelsessøgende er mindre end 55 pct. af den gennemsnitlige bruttoindkomst for samme gruppe i regionen.

s. 9 i Tingbjergrapporten.

# data[].attributes.body
- Hvordan skal s.362 i GB forstås? (4 linjer nede)

- Parallelsamfund generel forklaring. (Er det en negativ ting?)