# data[].attributes.body
меняться/поменяться

образ

продолжение

# data[].attributes.headline
Прочитайте название 

# data[].attributes.body
Прочитайте название статьи. Слышали ли вы об этом проекте?

# data[].attributes.body
(1) distance learning/working practices ;
(2) the communication between the teacher and the school, between the school and the parents, etc.
(3)identifying and solving communication problems (especially distant communication);
(4) the ethics of work;

(5) critical moral/social dilemmas

(6) suggest scenarios for the identified / proposed situation(s).

(Language neutral, suitable for various students of engineering, education, linguistics, communication, law, administration, etc.)

# data[].attributes.body
дистанционное обучение

социальная сеть

сталкиваться/столкнуться с проблемами

опыт

# data[].attributes.body
искать/найти

задавать/задать

спрашивать/спросить

собирать/собрать (информацию, подписи)

участвовать/–(!)

участник

относиться/отнестись к чему?

отношение

# data[].attributes.headline
Прочитайте продолжен

# data[].attributes.body
Прочитайте продолжение истории.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Журналист Delfi общался с мамой, которая передала позицию большинства родителей.

"После статьи на портале в нашей группе посыпались комментарии, родители были возмущены - их о такой жалобе не информировали. Для нас это было новостью, появился вопрос - или в классе есть кто-то один недовольный, что маловероятно, а если жалоба не была подписано, то, возможно, это дело рук завистливых коллег, может, даже не из нашей школы", - сказала женщина.

По ее словам, учитель Вероника любит детей, всегда учитывает мнение родителей.

"Сейчас мы учимся удаленно, родителям первоклассников очень сложно, поэтому учитель нам на выходных составляет план на неделю. Она всегда все согласовывает, просит, чтобы те, кому что-то не подходит, сообщили, она изменит, что надо. Я даже не знаю, каждый ли учитель так "нянчится" и учитывает мнение родителей. Она понимает, что большинство родителей работают из дома, им приходится сочетать работу с удаленным обучением детей. Детям ведь нужна помощь, учитель не все видит с помощью камеры", - рассказала мама.

На вопрос, точно ли учитель работала, находясь на Мальдивах, мама первоклассника сказала: "Нам неважно, на Мальдивах, в Вильнюсе, в Каунасе или где-то в деревне. Суть в том, что когда учитель была на Макльдивах, принцип обучения не изменился. Если бы учитель не сообщила публично, что она на Мальдивах, думаю, никто об этом и не узнал бы".

"Родители писали, что им неважно, откуда она работает, важно, что дети довольны, они учатся, методика работы современная. Мы получаем задания по компьютеру, они интересные, ведь детей, которые учатся дома, мотивировать непросто", - сказала женщина.

Родители, по ее словам, считают, что жалобу написали не родители детей, а кто-то со стороны.

"Недовольных не было. Но в нашей прогимназии 11 первых классов. Не все они полные, только у нас 24 ребенка. Есть другие классы, можно пойти к директору и перевести ребенка в другой класс, если что-то не нравится. Все решается просто", - сказала она.

Министерство науки, образования и спорта указало Delfi, что жалоб на учителя не получало, но обещало прокомментировать, какое поведение считается этичным и допустимым. Директор прогимназии М.Мажвидаса Эугениюс Манялис сказал, что этот случай "расследует комиссия".

# data[].attributes.attachment_link.title
Родители защищают учителя, работавшего с Мальдивов: появившаяся жалоба удивила

# data[].attributes.attachment_link.description
Родители первоклассников учителя Вероники Наумовой после публикации на Delfi связались с редакцией и заявили, что они на учителя не жаловались. По их словам, родители общались между собой и выяснили, что большинству неважно, где была учитель, главное, что она выполняла свою работу, поэтому они хотят поддержать классного руководителя своих детей.

# data[].attributes.body
Проведите в группе опрос о дистанционном обучении (для каждого вопроса выберите референта, который запишет все ответы):

# data[].attributes.headline
Грамматический комментарий

# data[].attributes.subject
Грамматический комментарий

# data[].attributes.headline
Составьте список плю

# data[].attributes.body
Составьте список плюсов и минусов дистанционного обучения.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Из 1500 зарегистрированных предложений были выбраны:

Узаконить двойное гражданство

Учитель - престижная профессия до 2025 года

Помощь молодым семьям в приобретении жилья и уменьшение бюрократии за счет расширения услуг электронной власти

Эти идеи на открытии " Большой конференции идей и перемен" озвучили президент Литвы Даля Грибаускайте, спикер Сейма Виктор Пранскетис, премьер-министр Саулюс Сквернялис.

"Прежде всего, я хочу сказать, что идея об идеях была очень хорошей идеей. Мы на пороге второго века, и наши люди сами определили, каким должен быть этот век. Они предложили полторы тысячи идей и в итоге после процесса отбора у нас осталось три. Может быть, кому-то покажется, что это не самые важные идеи, но самое главное, что они были выбраны самими людьми", - сказала Д. Грибаускайте.

Д. Грибаускайте отметила, что учитель в жизни каждого человека остается важнейшей фигурой.

"От того, как мы политики, общество и наше государство будут инвестировать, относиться и видеть учителя, будет зависеть наше будущее. Положение учителя в обществе - как лакмусовая бумажка. Понимаем ли мы, что просвещение - основа выживания государства? Образованный народ никогда не будет порабощен ни оружием, ни словом, ни клеветой, ни шантажом. Поэтому инвестировать в учителя и образование - не только наша обязанность, но и будущее Литвы", - сказала Д. Грибаускайте на конференции.

Еще две идеи представили спикер сейма Викторас Пранцкетис и премьер Саулюс Сквярнялис. Спискер сказал, что идея двойного гражданства отражена в стихотворении Георга Зауэрвайна ( Юргиса Зауэрвяйнаса) Lietuvninkai mes esam gimę ("Литувининками мы родились", летувининки- прусские литовцы -BNS), написанном полтора века назад, а у народа будет возможность определиться по гражданству на референдуме. С. Сквярнялис подчеркнул, что еще две идеи, набравшие равную поддержку - как помощь молодым семьям, так и сокращение бюрократии - равно важны для государства.

По словам премьера, "бюрократия убивает государство", а стремление "оцифровать" все процессы в государстве "демонстрирует способность государства меняться, модернизацию государства".

Идеи могли выдвигать все желающие, лучшие три были отобраны с учетом оценки их популярности, читаемости, а также в результате проведения опросов общественного мнения и профессионалов.

Осенью прошлого года в Литве была начата необычная инициатива, объединившая литовские СМИ, бизнес и общество. Все заинтересованные лица могли бы предложить свои идеи для Литвы, которые были опубликованы на общедоступном веб-сайте, и получили наибольший интерес и поддержку в средствах массовой информации, участвующих в этой инициативе, и в общественных дискуссиях, организованных по всей стране.

# data[].attributes.attachment_link.title
Объявлены три идеи для Литвы

# data[].attributes.attachment_link.description
Из 1500 зарегистрированных предложений были выбраны: Узаконить двойное гражданство Учитель - престижная профессия до 2025 года Помощь молодым семьям в приобретении жилья и уменьшение бюрократии за счет расширения услуг электронной власти Эти идеи на открытии " Большой конференции идей и перемен" озвучили президент Литвы Даля Грибаускайте, спикер Сейма Виктор Пранскетис, премьер-министр Саулюс Сквернялис.

# data[].attributes.body
Школьная комиссия по этике ведёт дискуссию. Кого надо пригласить? Что скажут участники?

# data[].attributes.headline
1. Прочитайте назван

# data[].attributes.body
1. Прочитайте название русской и литовской версии статьи.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
В редакцию Delfi написали родители первоклассников. Они возмущены поведением учителя начальной школы Вероники Наумовой. По их словам, учитель уехала за границу и работает оттуда, не информировав об этом своего работодателя.

"Мало того, она об этом пишет в социальной сети Facebook и делится информацией о отпуске.

Информация публичная - учитель приглашает к себе в друзья родителей своих детей. На профиле есть фотографии и в купальнике. Это нормально для учителя? Это этичное поведение?

Дети второй год не смогут отметить день рождения, они ограничены в своей свободе, не могут встречаться с друзьями, не могут посещать кружки, а учитель Вероника дразнит детей и их родителей фотографиями с Мальдивских островов. Еще один момент - мы сомневаемся, что педагог может удаленно работать из-за границы", - писали в редакцию родители.

По их словам, они уже обратились в Министерство науки, образования и спорта Литвы.

Журналист Delfi заходил на страницу Вероники, и действительно там размещены фотографии с Мальдивских островов. Там указано, что эту информацию нельзя использовать на сайтах без согласия автора.

Учитель Вероника на звонки журналистов не ответила.

Директор прогимназии Эугениюс Манялис отказался от комментария и сказал, что сейчас ведется расследование ситуации.

Delfi напоминает, что учитель Вероника прославилась во время забастовки учителей в 2018 году, когда учителя захватили здание Министерства науки и провели там несколько недель.

Строго запрещено копировать и распространять информацию, представленную на DELFI.lt, в электронных и традиционных СМИ в любом виде без официального разрешения, а если разрешение получено, необходимо указать источник - Delfi.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Йогинте Ужусените

# data[].attributes.attachment_link.title
Родители возмущены приключениями учителя на Мальдивах - обратились в министерство

# data[].attributes.attachment_link.description
Школы уже в течение длительного времени живут в условиях карантина, дети учатся удаленно. От таких условий работы устали обе стороны, однако пока все еще неясно, когда дети вернутся за парты. На фоне этой ситуации у родителей первоклассников школы им. М.Мажвидаса возник вопрос, может ли учитель в этот сложный период отдыхать или работать, находясь за границей?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Delfi" redakciją pasiekė pasipiktinusių pirmokų tėvų laiškas dėl Vilniaus M. Mažvydo progimnazijos pirmos klasės mokytojos Veronikos Naumovos elgesio. Tėvų teigimu, pradinių klasių mokytoja, dirbdama nuotoliniu būdu, išvyko į užsienį esą nepranešusi savo tiesioginiam vadovui.

„Negana to, faktą apie atostogas ji viešai skelbia ir juo dalijasi socialiniame tinkle „Facebook".

Informacija yra vieša, ji į draugus kviečia vaikų tėvus ir dalijasi atostogų informacija. Čia įkeltos nuotraukos ir su maudymuku. Ar tai pritinka mokytojai? Ar tai etiškas mokytojos elgesys?

Vaikai antrus metus praleis savo gimtadienius, jie smarkiai apriboti savo gyvenamojoje erdvėje, negali lankyti draugų, praleidžia mėgstamą veiklą, būrelius, o Mokytoja Veronika juos ir jų tėvus erzina Maldyvų nuotraukomis. Kitas dalykas - pedagogo nuotolinis darbas užsienyje, nes abejojame, kad tai yra leistina", - teigė raštu atsisųtame skunde tėvai.

Pasak jų, jie jau kreipėsi ir į Švietimo, mokslo ir sporto ministeriją, kad įvertintų situaciją.

„Delfi" nuėjus į tėvų nurodytą mokytojos Veronikos asmeninį puslapį feisbuke, iš tikrųjų, matomas įrašas ir nuotraukos iš Maldyvų. Deja, ten pat nurodoma, kad informacija skirta ne spaudai ir ne portalams, todėl negalime cituoti arba viešinti nuotraukų be autorės sutikimo.

Vis dėlto naujienų portalui pabandžius asmeniškai susisiekti su pačia mokytoja Veronika, kad pakomentuotų šią situaciją, niekas į skambučius neatsakė.

Vilniaus M. Mažvydo progimnazijos direktorius Eugenijus Manelis atsisakė plačiau komentuoti tokį mokytojos elgesį, tačiau nurodė, kas „situacija yra tiriama".
Ministerijoje gyveno tris savaites
„Delfi" primena, kad mokytoja Veronika Naumova 2018 m. buvo aktyvi mokytojų streiko dalyvė.

Tąkart streikas buvo paskelbtas dėl tais metais įvesto etatinio mokytojų apmokėjimo sistemos.

Lietuvos švietimo darbuotojų profesinės sąjungos pirmininkas Andrius Navickas naują darbo apmokėjimo sistemą vadino neteisybe ir pažeminimu.

Vadinamasis mokytojų streikas prasidėjo tų metų paskutinėmis lapkričio dienomis. Kelios dešimtys streikuojančių pedagogų tris savaites praleido ministerijoje.

Neterminuotą švietimo darbuotojų streiką Lietuvos švietimo darbuotojų profesinė sąjunga paskelbė lapkričio 12 dieną. Jo piko metu streikavo per 1500 mokytojų. Oficialiai jis buvo baigtas prieš pat gruodžio viduryje.

Kaip jau žinoma, siekiant užtikrinti darželių ir mokyklų bendruomenių saugumą bei užkirsti kelią galimiems COVID-19 židinių atsiradimams, šiuo metu siekiama nustatyti koronavirusu persirgusius ar besimptome šio viruso forma sergančius pedagogus. Tuo tikslu buvo pasitelkti serologiniai antikūnų ir PGR testai.

Jau sausio pabaigoje startavo pedagogų testavimas serologiniais antikūnų testais, siekiant išsiaiškinti, kokia dalis pedagogų jau yra persirgusi koronaviruso infekcija.

Testavimas pradėtas nuo turinčių tiesioginį - nuolatinį ar laikiną - kontaktą su mokiniais ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programas įgyvendinančių pedagogų, taip pat dirbančių specialiosiose mokyklose, bendrojo ugdymo mokyklų specialiosiose klasėse ar profesinio mokymo įstaigose pagal specialiųjų ugdymosi poreikių mokiniams skirtas profesinio mokymo ir socialinių įgūdžių programas.

Ministerija atkreipia dėmesį, kad testuotis kviečiami tik turintieji tiesioginį kontaktą, o pradinių klasių mokytojai reguliariai testuotis bus kviečiami prieš sugrįžtant į mokyklas.

Griežtai draudžiama DELFI paskelbtą informaciją panaudoti kitose interneto svetainėse, žiniasklaidos priemonėse ar kitur arba platinti mūsų medžiagą kuriuo nors pavidalu be sutikimo, o jei sutikimas gautas, būtina nurodyti DELFI kaip šaltinį.

# data[].attributes.attachment_link.title
Streike išgarsėjusios mokytojos Veronikos nuotykiai Maldyvuose supykdė tėvus: kreipėsi į ministeriją

# data[].attributes.attachment_link.description
Ugdymo įstaigos jau ilgą laiką gyvena karantino režimu ir mokytojams su mokiniais tenka dirbti nuotoliniu būdu. Nors ir nuo tokio darbo pavargusios jau abi pusės, tačiau pakankamai negerėjant epidemiologinei situacijai, sugrįžimo į mokyklas data vis dar yra miglota. Vis dėlto Vilniaus M.

# data[].attributes.headline
2. О чём может говор

# data[].attributes.body
2. О чём может говорится в статье? Кто участвует в ситуации? Что мы знаем об участниках?

# data[].attributes.headline
Расскажите своими сл

# data[].attributes.body
Расскажите своими словами о проекте "Три идеи для Литвы"

# data[].attributes.body
Составьте глоссарий к части Г

# data[].attributes.headline
 3. Найдите в и

# data[].attributes.body
3. Найдите в интернете примеры со словом приключения и опишите, в каких контекстах оно используется (приведите примеры),

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Delfi" pasikalbėjo su vieno iš mokinių mama, kuri norėjo pasidalinti didžiosios dalies tėvų nuomone.

„Po šio straipsnio pasipylė daug komentarų mūsų privačioje grupėje, kad tėvai yra pasipiktinę, jog jie nebuvo informuoti dėl tokio skundo. Mums tai buvo visiška naujiena ir kilo klausimas - arba klasėje yra vienas kažkoks nepatenkintas, kas yra mažai tikėtina, o jeigu raštas nebuvo pasirašytas, galbūt yra pavydžių mokytojų, kolegių, galbūt net ne iš mūsų mokyklos.

Apskritai, žmonės, kurie stebi (jos paskyrą „Facebook" - „Delfi"), susidaro tokią nuomonę, net nepažinodami mokytojos, jos metodikos. Kaip supratome, mokytojai irgi tai buvo naujiena, todėl nežinome, ar tas skundas buvo gautas anksčiau, ar pradėtas tirti."

Pasak mamos, mokytoja Veronika yra jauna mokytoja, mylinti vaikus ir visada atsižvelgianti į tėvų nuomonę.

„Dabar prasidėjo nuotolinis mokymas, o su pirmokais tėvams yra labai sunku, o mokytoja mums kiekvieną savaitgalį padaro ateinančios savaitės planą. Ji visada suderina, visada parašo, kad jeigu kažkam kažkas netinka, parašykite, pakeisiu. Aš nežinau, ar kiekviena mokytoja taip „cackinasi" ir kreipia dėmesį.

Mokytoja supranta, kad dauguma tėvų taip pat dirba per nuotolį ir jie turi suderinti savo darbą namie su vaikų mokslais. Vis tiek jiems reikia trupučiuką pagalbos, mat mokytoja visko per kompiuterio kamerą nepamatys. (...) Viską tikrai susideriname kartu."

Paklausta, ar iš tikrųjų dėl mokytojos darbo iš Maldyvų, ji sakė, kad tėvai yra taip sutarę.

„Mums yra nesvarbu, ar Maldyvuose, Vilniuje, Kaune ar kažkokiame kaimelyje. Esmė tokia, kad tuo metu, kai mokytoja buvo Maldyvuose, mokymo principas nepasikeitė. Pamokos buvo vedamos tokiu pačiu principu kaip iki tol ir po to. Jeigu nebūtų mokytoja paviešinusi, kad ji buvo Maldyvuose, manau, niekas ir nebūtų sužinojęs."

Mamos teigimu, tuo metu pamokų vedimo principas nepasikeitė ir nebuvo nei mažiau prisijungimų, nei daugiau.

„Tėvų bent jau komentarai buvo tokie, kad mums nesvarbu, iš kur ji dirba, bet svarbu, kad vaikai yra patenkinti, vaikai mokosi, mokymosi metodika yra tikrai šiuolaikinė. Užduočių gauname netgi per kompiuterį, gauna tikrai labai įdomias užduotis, nes iš namų besimokančius vaikus irgi labai sudėtinga motyvuoti. Tikrai, iš mūsų pusės yra tik patys geriausi atsiliepimai."

Jos nuomone ir kitų tėvų nuomone, jeigu skundas nėra pasirašytas vardu ir pavarde, kad nepatenkinti galėtų būti ir kokie nors tretieji asmenys.

„Nebuvo iki šiol kažkokių tokių nepasitenkinimų. Bet kuriuo atveju, jeigu yra, mūsų progimnazijoje yra, atrodo, 11 pirmų klasių. Ne visos jos yra užpildytos, mūsų klasėje - maksimumas, 24 vaikai. Tačiau yra klasių, kur yra mažiau vaikų, galima nueiti pas mokyklose vadovybę, parašyti prašymą ir pereiti pas kitą mokytoją. Tai yra labai paprastas sprendimas."

„Delfi" Švietimo, mokslo ir sporto ministerija (ŠMSM) nurodė, kad vis dėlto nebuvo sulaukusi skundo dėl mokytojos Veronikos darbo iš Maldyvų, tačiau pažadėjo pakomentuoti, ar iš tikrųjų tai daryti yra etiška ir leistina. Vilniaus M. Mažvydo progimnazijos direktorius Eugenijus Manelis kiek anksčiau komentavo, kad šį atvejį „komisija tiria".

Griežtai draudžiama DELFI paskelbtą informaciją panaudoti kitose interneto svetainėse, žiniasklaidos priemonėse ar kitur arba platinti mūsų medžiagą kuriuo nors pavidalu be sutikimo, o jei sutikimas gautas, būtina nurodyti DELFI kaip šaltinį.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tėvai gina mokytojos Veronikos teisę dirbti iš Maldyvų: po paviešinto skundo buvo labai nustebę

# data[].attributes.attachment_link.description
Mokytojos Veronikos Naumovos pirmokų klasės mokinių tėvai po „Delfi" paviešinto laiško kreipėsi į naujienų portalą ir kratėsi atsakomybės, kad ją skundė. Pasak jų, po tarpusavio pokalbio didžioji dalis tėvų komentavo, kad jiems nėra svarbu iš kur mokytoja dirba nuotoliniu būdu, jeigu gerai atlieka savo darbą, todėl nori ją palaikyti susiklosčius šiai situacijai.

# data[].attributes.headline
4. Прочитайте статью

# data[].attributes.body
4. Прочитайте статью по-русски и опишите ситуацию: участников, их отношения, проблему.

# data[].attributes.headline
Найдите  в тексте и 

# data[].attributes.body
Найдите в тексте и напишите фразы с предложным падежом.

# data[].attributes.headline
5. Отметьте слова и 

# data[].attributes.body
5. Отметьте слова и фрагменты, которые вы не поняли, и проверьте эту информацию в литовской версии статьи.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- dvigubos pilietybės įteisinimas,
- mokytojas - prestižinė profesija iki 2025 m.,
- pagalba jaunoms šeimos įsigyjant būstus ir biurokratijos mažinimas skaitmenizuojant valstybės paslaugas.
Šias idėjas pradėdami „Didžiąją idėjų ir pokyčių konferenciją" paskelbė Lietuvos Respublikos prezidentė Dalia Grybauskaitė, Seimo pirmininkas Viktoras Pranckietis, ministras pirmininkas Saulius Skvernelis.

„Pirmiausia noriu pasakyti, kad ši idėja apie idėjas buvo labai gera idėja. Mes pasitinkame antrą šimtmetį ir mūsų žmonės patys pasiūlė, koks tas šimtmetis turi būti. Jie pasiūlė net pusantro tūkstančio idėjų ir galiausiai po atrankos proceso turime tris. Gal kažkam pasirodys, kad tai ne pačios svarbiausios idėjos, bet svarbiausia, kad jos atrinktos pačių žmonių", - kalbėjo D. Grybauskaitė.

D. Grybauskaitė pristatė pirmąją atrinktą idėją, kad mokytojas turi būti prestižinė profesija iki 2025 m. „Ši idėja yra mūsų žmonių idėja, jų pasirinkimas. Turbūt visiems, kiekvienam iš mūsų mokytojas, kas jis bebūtų - ar tai buvo mūsų tėvai, ar tai buvo šeima ir draugai, ar tai buvo mokytojas, kurį pamatėme ir sutikome mokykloje, ar vėliau, kuris mus mokė dirbti gyventi - išlieka svarbiausiu. Tai reiškia, nuo mokytojo priklauso kokia bus Lietuva, kokia bus valstybė. Todėl labai rimtai žvelgiu į šią idėją: nuo to kaip mes, politikai, visuomenė, valstybė investuos, matys, žiūrės į mokytoją, priklausys mūsų visų ateitis. Mokytojo padėtis visuomenėje yra kaip lakmuso popierėlis. Ar mes suprantame, kad švietimas yra valstybės išlikimo pagrindas? Kad išsilavinusi tauta niekada nebus pavergta: nei ginklu, nei žodžiu, šmeižtu, nei šantažu, todėl investuoti į mokytoją ir į švietimą yra ne tik mūsų pareiga, tai mūsų ateitis", - sakė Prezidentė.

„Šis projektas - tai galimybė pažvelgti į mūsų valstybės ateitį piliečių akimis. Drąsios, skatinančios proveržį ir pokyčius, o svarbiausia - vienijančios tautą idėjos yra stipriausia valstybės varomoji jėga. Džiaugiuosi, kad dauguma visuomenės idėjų turi bendrą vardiklį su Vyriausybės užsibrėžtais tikslais ir atliekamais darbais. Viliuosi, kad sutelkę pastangas ir nukreipę energiją teigiama linkme, visuomenei svarbiausias idėjas paversime kūnu", - konferencijos dalyvius sveikino S. Skvernelis.

„Ši idėja bręsta jau kurį laiką. Gera žinoti, kad ją pradėjome įgyvendinti dar gerokai iki šio renginio - esame pažengę, nes kalbėjome apie tai jau seniai. Galiu tik pasidžiaugti, kad visuomenė šį klausimą iškėlė prioritetu, tai tik parodo, kaip labai mums rūpi Lietuvos žmonės. Visi pasaulio lietuviai", - apie idėją įteisinti dvigubą pilietybę kalbėjo V. Pranckietis.

Galutinės trys idėjos buvo atrinktos įvertinus jų populiarumą, skaitomumą, persidengimą, taip pat atlikus profesionalų ir visuomenės apklausas. Dviems idėjoms iš vienos srities surinkus vienodą balų skaičių ir gavus aukščiausius įvertinimus tiek ekspertų, tiek visuomenės apklausose, jos abi buvo apjungtos kaip viena bendra idėja.

„Gauti apklausų rezultatai parodė, kad vis tik vienoje kategorijoje dvi idėjos - padėti jaunoms šeimos įsigyti būstus ir mažinti biurokratiją skaitmenizuojant valstybės paslaugas - surinko vienodai balų, dėl to buvo nuspręsta abi šias idėjas apjungti ir paskelbti kaip vieną: neteisinga būtų kurią nors ignoruoti", - komentavo tyrimų bendrovės „Spinter" vadovas Ignas Zokas.

Žurnalo „Reitingai" vyr. redaktorius Gintaras Sarafinas džiaugėsi, kad didžioji dalis jų atliktos apklausos respondentų rodė didelį susidomėjimą ir suinteresuotumą. „Jie norėjo ir nori, kad Lietuva darytų proveržį, nes dabar mato tam tikrą pasimetimą ir delsimą. Dabar, jau paskelbus idėjas, jas visas galima įgyvendinti, jei politikai prie to rimčiau prisidės", - sakė jis.
Idėjas siūlė visi norintys
Pernai rudenį Lietuvoje buvo pristatyta neeilinė iniciatyva, suvienijusi Lietuvos žiniasklaidą, verslą ir visuomenę. Visi norintys galėjo siūlyti savo idėjas Lietuvai, kurios buvo paskelbiamos viešame tinklapyje, o sulaukusios daugiausiai susidomėjimo ir palaikymo buvo aptariamos iniciatyvoje dalyvaujančiose žiniasklaidos priemonėse, visoje šalyje organizuotose viešose diskusijose.

Idėjų rinkimo etape, kuris vyko nuo 2017 m. rugsėjo 7 iki lapkričio 20 dienos buvo pasiūlyta daugiau nei 1500 idėjų, kurios buvo priskirtos vienai iš 14 sričių: aplinkos apsauga, energetika, ekonomika, krašto apsauga, kultūra, socialinė apsauga, susisiekimas, sveikatos apsauga, švietimas, mokslas, teisė, žemės ūkis, vidaus reikalai, kita. Žurnalistai iš DELFI, LRT, 15min, Laisvės TV, Žinių Radijo, LNK, INFO TV, ELTA, Savaitės, Nacionalinės rajonų ir miesto laikraščių leidėjų asociacijos, taip pat nepriklausomi žurnalistai, visi kartu susivieniję į „Žurnalistų klubą", rinko idėjas kalbindami žymius Lietuvos asmenis, skirtingų sričių profesionalus, ekspertus.

Vėliau, nuo lapkričio 20 d. iki 2018 m. sausio 1 d. vyko diskusijų apie idėjas etapas: didžiausiuose Lietuvos miestuose ir rajonuose vyko gyvos diskusijos skirtingomis temomis, moderuojamos iniciatyvos „Žurnalistų klubo" narių, kuriose dalyvavo miesto, rajono valdžios atstovai, įtakingiausi sričių ekspertai. Idėjos taip pat buvo analizuojamos ir žiniasklaidos priemonių TV laidose, forumuose, radijo laidose, straipsniuose.

Skaičiuojama, kad per penkis iniciatyvos „Idėja Lietuvai" mėnesius, buvo parašyti 402 jai skirti straipsniai, internete pasiekta 1 520 454 unikalių vartotojų, sukurtos 58 radijo laidos, radijo eteryje pasiekta beveik milijonas klausytojų, sukurtos 127 tiesioginės transliacijos ir reportažai, kurie peržiūrėti daugiau nei milijoną kartų.
Kaip buvo atrinktos idėjos

Surinkus ir užregistravus idejalietuvai.lt pusantro tūkstančio idėjų, tarp kurių buvo daugybė vertų įgyvendinimo, visgi teko apsispręsti, kurios idėjos bus atrinktos, kad Lietuva koncentruotųsi į jų įgyvendinimą tolimesniame iniciatyvos etape.

2017 m. gruodį buvo paskelbtas 30 išgrynintų idėjų sąrašas. Šios idėjos buvo atrinktos remiantis trimis kriterijais: skaitomumu, idėjų persidengimu ir populiarumu. Skaitomumo statistiką sekė visos iniciatyvoje dalyvaujančios žiniasklaidos priemonės, populiarumas buvo vertinamas žiūrint, kiek žmonių išreiškė palaikymą paspausdami mygtuką „Verta įgyvendinti" prie idėjos tinklapyje idejalietuvai.lt, o persidengimas atspindi tai, kiek žmonių siūlė tą pačią ar labai panašią idėją.

Galiausiai iš šio sąrašo buvo atrinktos trys svarbiausios idėjos: tai buvo daroma pasitelkus apklausų profesionalus, tyrimų agentūrą „Spinter" ir reitingavimo ekspertus žurnalą „Reitingai". Žurnalas „Reitingai" apklausė 600 įtakingiausiųjų šalies ekspertų ir profesionalų. Kiekvienoje iš trijų sričių respondentai rinko po vieną idėją, kuri, jų manymu, Lietuvai yra svarbiausia šiuo metu. „Spinter tyrimai" atliko reprezentatyvią Lietuvos gyventojų apklausą - buvo apklausta 1000 šalies gyventojų. Jie, kaip ir ekspertai, kiekvienoje iš trijų sričių rinko po vieną, jų vertinimu, Lietuvai svarbiausią idėją. Susumavus šių apklausų rezultatus buvo atspindėta bendra visuomenės nuomonė.
Profesionalų ir visuomenės nuomonės sutapo
G. Sarafinas pastebėjo, kad apibendrinant ekspertų apklausos rezultatus, tapo akivaizdu, kad didžiausią palaikymą iš jų gavo visą šalį paliečiančios, daugeliui žmonių rūpinčios idėjos.

Pasak I. Zoko, nors kalbant apie sąrašo apačioje esančias idėjas, tarp ekspertų ir visuomenės nuomonių kai kur buvo atotrūkis, dėl populiariausių idėjų nuomonės sutapo. „Nebuvo taip, kad pas ekspertus kuri nors idėja būtų pirmoje vietoje, o visuomenės apklausoje - paskutinėje. Kartais idėjos apsikeisdavo vietomis sąraše, bet iš esmės prioritetai buvo panašūs, tad galima teigti, kad rezultatai parodo bendrą šalies matymą", - sakė I. Zokas.

Nors portale idejalietuvai.lt „verta įgyvendinti" daugiausia kartų buvo paspausta prie idėjos įteisinti kanapių naudojimą rekreacijai, visuomenės ir ekspertų apklausų rezultatai parodė, kad ši idėja visgi neturi didžiausio palaikymo. „Ši idėja skamba kaip egzotiška, kelianti daug emocijų, gal dėl to ji sulaukė daug dėmesio socialinėje medijoje. Tačiau kai žmonės atsakingai peržiūrėdavo idėjų sąrašą ir jų būdavo paprašyta realiai išrinkti vertas įgyvendinti idėjas, jų vertinimas buvo kitoks ir ši idėja nukeliavo į antrą planą. Vienas dalykas yra tiesiog padiskutuoti apie idėją, kuri galbūt nėra bloga ir gali turėti eigą, bet to, kad Lietuva valstybiniu lygmeniu įformintų tikslą įteisinti kanapes, to šiuo metu neįvyko", - kalbėjo I. Zokas.

# data[].attributes.attachment_link.description
dvigubos pilietybės įteisinimas,- mokytojas - prestižinė profesija iki 2025 m.,- pagalba jaunoms šeimos įsigyjant būstus ir biurokratijos mažinimas skaitmenizuojant valstybės paslaugas. Šias idėjas pradėdami „Didžiąją idėjų ir pokyčių konferenciją" paskelbė Lietuvos Respublikos prezidentė Dalia Grybauskaitė, Seimo pirmininkas Viktoras Pranckietis, ministras pirmininkas Saulius Skvernelis. „Pirmiausia noriu pasakyti, kad ši idėja apie idėjas buvo labai gera idėja.

# data[].attributes.headline
Прочитайте объяснени

# data[].attributes.body
Прочитайте объяснение учительницы.

# data[].attributes.body
Почему профессия учителя толжна быть престижной?
Что надо сделать, чтобы профессия учителя была престижной?

# data[].attributes.headline
Семантическая карта

# data[].attributes.subject
Семантическая карта

# data[].attributes.body
Что ассоциируется со словом престиж? Нарисуйте семантическую карту этого слова.

# data[].attributes.body
Усвоить формы предложного падежа (6) при выражении места / Suprasti ir gebėti taikyti vietininko linksnio formas reiškiant vietą.

# data[].attributes.body
Познакомиться с лексикой, актуальной в сфере медиа, коммуникации,  дистанционной работы, этики деловых отношений / Susipažinti su viešo įvaizdžio, dalykinės etikos ir komunikacijos leksika.

# data[].attributes.headline
О какой проблеме орг

# data[].attributes.body
О какой проблеме организации учебного процесса во время карантина говорит учительница?

# data[].attributes.headline
Как решать такие про

# data[].attributes.body
Как решать такие проблемы?

# data[].attributes.body
Заполните форму заявления (ссылка в Moodle) о дистанционной форме работы.

# data[].attributes.headline
6. О каких этических

# data[].attributes.body
6. О каких этических проблемах говорят участники ситуции? Что бы об этом думаете?

# data[].attributes.body
Журналисту надо взять интервью и собрать информацию об этой ситуации. Кому надо задать вопросы и что спросить?

# data[].attributes.headline
Что говорят участник

# data[].attributes.body
Что говорят участники во второй статье?  Как меняется образ участников во второй статье?

# data[].attributes.body
Посмотрите информацию тур-оператора и скажите, где вы хотели бы отдохнуть?