# data[].attributes.body
Jeho 3 nejznámější díla:

Ztracené Iluze
Šagrenová kůže
Otec Goriot

informace:
narození -  20 května 1799 Tours.
úmrtí -  18 srpna. 1850 Paříž.
národnost -  Francie

rodné jméno -  Honoré de Balssa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Francouzi jsou příslušníci západoevropského národa, žijícího na území dnešní Francie, historicky keltského, latinského a germánského původu. Hovoří francouzským jazykem ( francouzštinou), který náleží do románské jazykové skupiny.

Podle francouzské ústavy je Francouzem každý občan Francouzské republiky, bez ohledu na jeho původ, rasu nebo náboženství. Tato definice francouzského národa (která má svůj původ ve velké francouzské revoluci) se liší od ostatních evropských národů, které se definují na základě etnické příslušnosti.

První kmenovou federaci zde vytvořili Keltové v 7. století př. n.l. a koncem roku 600 př. n.l. na jižním pobřeží dnešní Francie Řekové založili několik kolonií jako Niké ( Nice) a Massilia ( Marseille) či Athenopolis ( Saint-Tropez). Ve 2. století př. n.l. tuto jižní část dobyli Římané a nazvali ji Provincia Gallia Narbonensis, od toho dnešní název Provence. Začátkem 1. století př. n.l. Římané pod vedením Julia Caesara dobyli území celé dnešní Francie a vytvořili zde římské provincie. Původní obyvatelstvo se romanizovalo když se zde usadilo italické obyvatelstvo a smísilo se s Kelty. Nejvíce Italiky osídlené oblasti byly Provence a západní Francie s městem Bordeaux. Galský jazyk definitivně zanikl v průběhu 3. století n. l., kdy se zde také šířilo křesťanství.

Koncem 5. století obsadili Galii Frankové a připojili ji k Franské říši. Za dynastie Karlovců došlo k splynutí románského a germánského obyvatelstva, které bylo završeno v prvním francouzském státě, který se zformoval v průběhu 10. století. Menšinové germánské obyvatelstvo se asimilovalo a vytratilo, ale zanechalo název země - Francie.

Moderní francouzský národ vznikl sloučením tří velkých národností: provensálské, jihofrancouzské a severofrancouzské, které vznikaly od 9. století na území Francie. K jejich sjednocení došlo v průběhu 18. století.

Francouzi jsou kulturně silný národ, který výrazně přispěl do pokladnice evropské, ba světové civilizace.

K vědeckým osobnostem 16.-17. století patřili François Viète, Abraham de Moivre, Pierre Gassendi či Marin Mersenne.

Za největší politickou osobnost francouzských dějin je ve Francii tradičně považován Charles de Gaulle, který Francouzům za druhé světové války vrátil čest a naději. Národním symbolem se stala též středověká bojovnice Jana z Arku. Není pochyb o tom, že světové dějiny ovlivnily i raně středověký panovník Karel Veliký, někdy označovaný za otce evropské civilizace, či později „císař zplozený revolucí" Napoleon Bonaparte. Diskuse se vedou nad rolí otců Velké francouzské revoluce, jakými byli Maximilien Robespierre, Georges Danton či Jean-Paul Marat. Pierre-Joseph Proudhon je někdy označován za zakladatele anarchismu, Henri de Saint-Simon a Charles Fourier socialismu.

Ač se prosadil především ve Švýcarsku, ve Francii se narodil náboženský reformátor Jan Kalvín. Z církevních dějin vyniká také zakladatel premonstrátského řádu Norbert z Xantenu (svatý Norbert), zakladatel templářského řádu Hugues de Payens, popravený velmistr tohoto řádu Jacques de Molay, mystici Bernard z Clairvaux (svatý Bernard), František Saleský či Terezie z Lisieux. Nostradamus je asi nejznámějším věštcem všech dob.

Ovšem zdaleka nejvlivnější jsou Francouzi v oblasti umění. Molière je klasikem světového dramatu, v poezii hraje stejnou roli François Villon, v dětské literatuře Antoine de Saint-Exupéry, ve sci-fi Jules Verne, v erotické literatuře Markýz de Sade či Octave Mirbeau, nejslavnějším bajkařem je Jean de la Fontaine, François Rabelais byl zakladatelem žánru románu.

Krom Molièra patří do učebnic světového dramatu i Jean Racine, Pierre Corneille, Edmond Rostand, z moderních dramatiků zejména Jean Anouilh či Jean Genet. Alfred Jarry představil svébytnou podobu dramatu absurdního.

Prototypem básníka byl dlouho Pierre de Ronsard. Ikonickými postavami poezie se stali také tzv. Prokletí básníci: Charles Baudelaire, Paul Verlaine a Arthur Rimbaud. Francouzská poezie však neztratila sílu ani ve 20. století - většina se vydala cestou avantgardních experimentů, někteří u nich zůstali jako André Breton či Guillaume Apollinaire, někteří se vrátili ke klasické skladbě jako Paul Eluard či Louis Aragon, jiní byli klasickému verši věrni vždy jako Jacques Prévert. Zcela zvláštní, „hermetickou" či „neoklasicistní" linii reprezentují Stéphane Mallarmé a Paul Valéry. Všestrannými talenty, kteří krom literatury zasáhli i do mnoha jiných oborů, byli Jean Cocteau a Boris Vian.

Krom některých uvedených získali Nobelovu cenu za literaturu též Patrick Modiano, Jean-Marie Gustave Le Clézio, Saint-John Perse, François Mauriac, André Gide, Roger Martin du Gard, Frédéric Mistral a Sully Prudhomme.

Henri Cartier-Bresson patří ke klasikům žurnalistické fotografie. Nejslavnějším francouzským sochařem je Auguste Rodin. Proslulými architekty byli Gustave Eiffel, Eugène Viollet-le-Duc či Jean Nouvel.

V oblasti divadla je nutno vyzdvihnout osobnosti jakými jsou Marcel Marceau, zakladatelem moderní pantomimy, a avantagardní divadelní režisér Antonin Artaud.

Významnou roli ve francouzské kultuře, větší než v kterékoli jiné, hraje také módní návrhářství. Drtivá většina nejslavnějších módních návrhářů světa jsou právě Francouzi: Coco Chanel, Christian Dior, Yves Saint-Laurent, Pierre Cardin, Hubert de Givenchy, Jean-Paul Gaultier. Většina z nich vybudovala silné obchodní firmy a ceněné značky. Měřit se s nimi mohou snad jen zakladatelé slavných automobilek: Louis Renault a André Citroën.

Nejpopulárnějším sportem ve Francii je fotbal. Francouzi měli několik silných generací. Té z 50. let dominovali Raymond Kopa a Just Fontaine. Té z 80. let zejména Michel Platini. Největší hvězdou slavného mužstva mistrů světa z roku 1998 byl Zinedine Zidane. Výjimečným střelcem začátku 90. let byl též Jean-Pierre Papin. Světovou tenisovou jedničkou i vítězkou Wimbledonu byla Amélie Mauresmová.

# data[].attributes.attachment_link.description
Francouzi jsou příslušníci západoevropského národa, žijícího na území dnešní Francie, historicky keltského, latinského a germánského původu. Hovoří francouzským jazykem ( francouzštinou), který náleží do románské jazykové skupiny. Podle francouzské ústavy je Francouzem každý občan Francouzské republiky, bez ohledu na jeho původ, rasu nebo náboženství.

# data[].attributes.body
jeho nej známěší
díla Miláček 1885, Kulička 1880, The Horla 1887, Une vie

1883.
informace
Narození | 5. srpna 1850                              umrtí 6 července 1893 (ve věku 42 let)
Národnost | Francouzi
Pseudonym | Joseph Prunier
Rodné jméno | Henry-René-Albert-Guy de Maupassant
Povolání | povídkář, dramatik, novinář, romanopisec, spisovatel, autor a básník

# data[].attributes.body
narodil  žil (2. dubna 1840 Paříž – 29. září 1902 Paříž)
jeho otec byl inženýr
knihy

Povídky Ninoně

Rougon-Macquartů [rugon-makartů] je cyklus 20 románů

a  další
udusil  se plynem pote co se mu ucpal komín
byl spisovatel naturalizmu
v naturalizmu jsou veci realne a ne vymyslene

Tom .K

# data[].attributes.body
narodil se 12.12 1821 a zemřel 8.4 1880 ve věku 58 let v Canteleu na krvácení do mozku. Narodil se do lékařské rodiny a studoval práva. Hodně cestoval a byl co se teče peněz velmi založený. Proslavil se svým prvním románem "Paní Bovaryová".
Významná díla: Salammbô
Bouvard et Pécuchet a také ta Paní Bovaryová.

# data[].attributes.body
Narodil se 11. prosince 1810 v Paříži a zemřel v 47 letech. Jeho významná díla byla: Lorenzaccio: srpen 1834
S láskou nejsou žádné žerty: 1834
Zpověď dítěte svého věku: 1836

# data[].attributes.body
vlastním jménem Thomas Alexandre Davy de La Pailleterie, narodil se 24. července 1802 a zemřel 5. prosince 1850.  Jeho nejznámnější díla: Tři mušketýři (1844), Hrabě Monte Christo (1844-45)
Paměti lékařovi - cyklus z dějin Velké francouzské revoluce (Josef Balsamo, Královnin náhrdelník, Dobytí Bastily a Hraběnka de Charny)
Katolická církev zařadila „všechny milostné romány" Alexandra Dumase staršího na Index zakázaných knih.

# data[].attributes.body
Stendhal byl francouzský spisovatel který se jmenoval hlavně romantismu a  realismu.
Narodil se  23. ledna 1783 a zemřel 23. března 1842.
Jeho nejznámější díla jsou: červený a černý, Kartouza parmská, Armance.

# data[].attributes.body
Významná osobnost francouzského romantismu Victor Hugo se narodil r. 1802 jako syn napoleonského generála.
Hugo měl velké sociální cítění, věřil v klid a pokrok.
Věnoval se všem druhům literatury - lyrice, epice, dramatu, satiře, románům, ale i filozofii.
Ruy Blas (1838) je drama, jehož hlavním hrdinou je sluha, do kterého se zamiluje královna. Ta ho jmenuje ministrem.