# data[].attributes.body
Buss Saxby tuletorni juures

# data[].attributes.body
Lembit kuulsa kamina juures

# data[].attributes.body
Lammas pildil

# data[].attributes.body
Aastalõpu pidustused

# data[].attributes.body
Pilt tehtud vana veski juures

# data[].attributes.body
Töö mesilastega

# data[].attributes.body
Pidu Lembitu juures (vist)

# data[].attributes.body
Võimalik pilt Vormsi koolist Nõukogude ajal

# data[].attributes.body
Nutriatefarmis

# data[].attributes.body
Lembit saamas tunnustust 40. (?) Võidupäeval, antakse üle Esimese Järgu Suure Isamaasõja Orden

# data[].attributes.body
Sketch Lembitust

# data[].attributes.body
Lembit Sarapuu (?)

# data[].attributes.body
Hõberebaste kasvatamine

# data[].attributes.body
Nutria farm

# data[].attributes.body
Nutria farm

# data[].attributes.body
Nutria farm

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Boats and boating--Equipment and supplies

# data[].attributes.body
Avatar of Barbi Pilvre-Storgard Barbi Pilvre-Storgard
 +  12
●
2d
Inimesed
Lauda najal foto ( Möldri, kooliõpetaja tehtud pilt)
Avatar of Merike Mäesepp Merike Mäesepp
9d
Lauda najal foto ( Möldri, kooliõpetaja tehtud pilt)
 Leili Vanaküla, Juhannes Edvin Niiberg
1953 varakevad, Kersleti
 Lapsel jalas vildid, peal kalossid. Iga aasta suvel käidi ostmas mandrilt vilte ja kalosse. Neid oli saada. Peaspaks villane pitsiga (jämedamast lõngast) tehtud rätik, oli koolis käimise rätik. Mitu rätikut käidi vanaks, polnud mütse, siis rätik asendas mütsi. Papa ka nagu kortsmoonik (Vigala murre). Oli küll sandaale saada, aga kingi eriti mitte. Sandaale sai seepärast, et see oli nö vormijalanõu. Sandaale kandis terve lapsepõlve. Suuremana enam vilte ei kandnud vaid olid läikivad säärikud. 
Your avatar
Laps praamile minemas
Avatar of Merike Mäesepp Merike Mäesepp
16d
Laps praamile minemas
Hannes Vanaküla, 1967, sügis
 Lapse riietus oli uus. Polnud nö teise ringi riideid. Tallinnast sai ostetud mantel, müts on Leili tehtud, kindad Freida tehtud. Taamal seenetünn, mis jäi taksopeatusesse maha. 

Your avatar
Marten Rõuk
Avatar of anonymousAnonymous
2d
Marten Rõuk
Inga kogust. Sviby. Ilmselt 60ndad,
Jüri koos lastega oma kodu hoovis. Kuigi tal paati ei olnud, siis Jüri käis sageli kalal ning erinevalt teistest kalameestest tema tuli alati vähemalt ühega koju. Kõrval on näha Ural mootrorattast. 
Your avatar
Kohalikud hevimehed
Avatar of Külli Kivi Külli Kivi
12d
Kohalikud hevimehed
Pildid on noored Vormsi hevimehed Kalle ja Alvar, aeg 1990. aastate algus. Hevikaid oli Vormsi noorte hulgas vähe, paljud olid punkarid.
Your avatar
Olengul sõbra juures
Avatar of Külli Kivi Külli Kivi
12d
Olengul sõbra juures
Suuremõisas, 1980. aastate lõpp. Pildil on Reinul seljas ieloomulike triipudega dressipluus, mis oli tollal moes.
Your avatar
Vormsi koolilapsed 1
Avatar of Anni Kallas Anni Kallas
12d
Vormsi koolilapsed 1959
Your avatar
Vormsi maskeraadil
Avatar of Anni Kallas Anni Kallas
12d
Vormsi maskeraadil
Your avatar
Kristel L
Avatar of anonymousAnonymous
9d
Kristel L 
Pildid Tiiu ja Alfred Märtinilt.
NAINE JA LAPS VORMSI PAADI PEAL ISTUMAS – Pilt on tehtud 1985 või 1986.aastal.  Lapselaps Ülle koos mandrilt tulnud saarel suvitava sugulasega. Paat on lagunenud ja veesõiduks enam ei kõlba, aga pildistamiseks ja istumiseks sobis küll. Vormsi oli nõukogude ajal nagu enamik Eesti saari piiritsoon. Sinna sai ainult erilubadega. Saarelt saadeti kutse (seega oli hea, kui sugulased selliste kohtade peale elasid) ja siis sellega läksid passilauda. Saarele saabudes oli vastas piirivalve, kes kontrollis lubade olemasolu. 
Your avatar
Kristel L
Avatar of anonymousAnonymous
9d
Kristel L 
TÜDRUK RAUDREHAGA – Pildistatud 1985 või 1986.a.  Pildil on Alfredi sugulane. Tol ajal pidid kõik lapsed tööd  tegema, ei saanud nii nagu tänapäeval. Lapsed kaasati algul lihtsamatesse töödesse, hiljem usaldati keerulisemaid asju. Palju tehti peenraid – kasvatati porgandeid, peete, herneid, kartuleid, hästi suured olid kõrvitsad. Muld eriti viljakas polnud ja polnud ka loomi ja sõnnikut. Aga et peenrad viljakamaks muuta, korjati mere äärest  adru ja pärast käruga tassiti need suured ja rasked koormad väetiseks peenardele. Hais tekib hiljem, kui adru seisab hunnikus. Adru oli väetise eest pinnasele. Tänu adrule oli  Vormsi saarel ka palju nastikuid ja rästikuid, kes armastavad adru hunnikutes olla. Lapsed pidid korjama sõstraid, tikreid jms.  Väga palju eluks tarvilikke saadusi tuli peenraharimisest ja enamik tuli hiljem tarvitamiseks ka sisse teha, kus taas laste abi sai kasutada (nt. marjade puhastamine, õunte lõikamine jms.) Töökad inimesed elasid hästi. 
Your avatar
Kristel L
Avatar of anonymousAnonymous
9d
Kristel L
JAHIMEES, JAHIKOER, PÜÜTUD KALAD, KALAMEES ÕNGEGA – Pilt on tehtud umbes 1971. aastal Alfred oli pildil koos püütud kaladega ja teine oli kohalik jahimees oma saagiga. Saarel käisid enamik mehi kalal. Kalal käidi võrkudega ja õngedega. Jõukamal järjel kalurid ostsid oma õnged, aga paljud mehed oskasid ka ise omale õnged teha. Jahipüssi ette jäid peamiselt merelinnud, mis toidulaua mitmekesisemaks tegid. Olgugi, et koer polnud linnukoer, sai ta kenasti lindude kokku korjamisega hakkama. 
Your avatar
Kristel L
Avatar of anonymousAnonymous
9d
Kristel L
KALAMEES IMETLEB ENDA KALA – See ja järgnev pilt on tehtud umbes 1989.a.  Pildil on Alfred. Külamehed käisid kalal – teenisid elatist ja tõid sellega raha majapidamisse.  Naised pidid olema kodus, majapidamistöid tegema ja lapsi kantseldama. 
Your avatar
Kristel L
Avatar of anonymousAnonymous
9d
Kristel L
KALAMEES KALAGA VAATAB JA NAERATAB – 1989.a. Pildil on Alfred. Onu viis peale sõda lennukiga tol ajal noorukese Alfredi Vormsile. Siis elasid seal saarel peamiselt rootslased. Alfred elas koos vanaemaga rootslastest pererahva juures. Ja ilmselgelt võeti noormees ka kalapüügile kaasa. 
Your avatar
Kristel L
Avatar of anonymousAnonymous
9d
Kristel L
MEHED LASTUD METSSEAGA – 1970 umbes. Saarel oli palju metssigu, kes pererahva kehval mullal kasvanud aiavilja rüüstasid. Palju oli ka põtru ja metskitsi. Kui mingi jahiloom inimeste varale liiga tegi, näidati kohe näpuga jahimeeste poole, et töö tegemata. Kui rohusööjad on inimeste saagile liiga teinud, siis hilisemal ajal on olnud isegi karu ja paar ilvest. Kuidas need saarele said? Ilmselt jääteed mööda. Jäätee Vormsi saarele oli Rohuküla-Sviby vahel. Tiiu jutu järgi jäänud nad kord autoga isegi lumme kinni. Et sealt välja saada pani ta vineeri auto ratta alla ja see lendas sealt ära nii lollisti, et vastu jalga ja jalg tänaseni haige. 
Your avatar
Kaunid soengud Haapsalust
Avatar of Kaisa Haugas Kaisa Haugas
11d
Kaunid soengud Haapsalust
Ilusaid soenguid käisid tüdrukud ja noored naised aeg-ajalt Haapsalus juuksuri juures teha laskmas.  
 
Fotodel on Galina Koževnikova koos sõbrannaga. 1935. j a1955. aastal.
Your avatar
Sille Valinu. 1945. isa (Aili Varbe isa (Viru)) paremal püssiga, Vormsi saarel. Isa oli soome-ugri rahvusest, käis Vene sõjaväes ja sõdurid tulid Leningradi blokaadist saari vabastama. Nii isa saarele jäigi. Osa rahvast rääkis, et sakslane andis süüa ja kõike, võib-olla tõesti, aga meile tõid vene sõdurid süüa küll koguaeg. Hirmsad asjad olid olnud, kui mind veel polnud, vennad rääkisid, et pommitati kõik mere põhja. Kõik oli tühi peale pommitamist. Venelaste kohta räägiti halba palju rohkem, kui sakslaste kohta. Sakslane oli olnud inimese vastu sõbralikum, kui venelane. Vene ohvitserid saatsid sõduritega süüa, olid väga sõbralikud.
Avatar of anonymousAnonymous
10d
Sille Valinu. 1945. isa (Aili Varbe isa (Viru)) paremal püssiga, Vormsi saarel. Isa oli soome-ugri rahvusest, käis Vene sõjaväes ja sõdurid tulid Leningradi blokaadist saari vabastama. Nii isa saarele jäigi. Osa rahvast rääkis, et sakslane andis süüa ja kõike, võib-olla tõesti, aga meile tõid vene sõdurid süüa küll koguaeg. Hirmsad asjad olid olnud, kui mind veel polnud, vennad rääkisid, et pommitati kõik mere põhja. Kõik oli tühi peale pommitamist. Venelaste kohta räägiti halba palju rohkem, kui sakslaste kohta. Sakslane oli olnud inimese vastu sõbralikum, kui venelane. Vene ohvitserid saatsid sõduritega süüa, olid väga sõbralikud. 
Your avatar
Sille Valinu. 1962, Vormsi Hullo kool, oktoobrilaste juht Aili Varbe (Viru), ise pioneer. Haapsalust käidi tehti oktoobrilastest pilti, saalis. Oktoobrilastel siis veel sellel ajal märke ei olnud. Minu ülesanne oli nendega rääkida, istuda, käia väljas, tuli seletada, kuidas mina tunnen, miks ma pioneer olen. Koos oli tore olla. Kui ühe korra kuus saime rääkida, mis kellelgi mureks oli, leppisime kokku ühiseid tegevusi looduses, mere ääres. Koos sai mängitud. Igatsus on tugev.
Avatar of anonymousAnonymous
10d
Sille Valinu. 1962, Vormsi Hullo kool, oktoobrilaste juht Aili Varbe (Viru), ise pioneer. Haapsalust käidi tehti oktoobrilastest pilti, saalis. Oktoobrilastel siis veel sellel ajal märke ei olnud. Minu ülesanne oli nendega rääkida, istuda, käia väljas, tuli seletada, kuidas mina tunnen, miks ma pioneer olen. Koos oli tore olla. Kui ühe korra kuus saime rääkida, mis kellelgi mureks oli, leppisime kokku ühiseid tegevusi looduses, mere ääres. Koos sai mängitud. Igatsus on tugev.
Your avatar
Sille Valinu. 1953. aastal mina (Aili Varbe (Viru)) ja kolm õde, Vormsil, venna tehtud, mina pisike, vennad ka väiksed veel. Õde on 3, mina 5 ja teine õde 7. Vennapoeg. Vormsi kodus diivani peal tehtud pilt. Vennapoeg tahtis meie juures koguaeg olla.
Avatar of anonymousAnonymous
10d
Sille Valinu. 1953. aastal mina (Aili Varbe (Viru)) ja kolm õde, Vormsil, venna tehtud, mina pisike, vennad ka väiksed veel. Õde on 3, mina 5 ja teine õde 7. Vennapoeg. Vormsi kodus diivani peal tehtud pilt. Vennapoeg tahtis meie juures koguaeg olla.
Your avatar
Sille Valinu. Meenutus Aili Varbelt: "Tädi Adeele Laar, oli Vormsi saarel, kirjutas emale, et tule Vormsi elama. roootsalased lähevad kõik ära, loomad on laudas, majad on tühjad ja tule elama. Ema kolis nelja lapsega. Isa tuli Hiiumaat, saaremaad ja vormsit vabastama ja tutvusid Vormsil, võttis 4 poega endale omaks. Enne mind sündis pks poiss Peeter Viru, suri. 4 kuuselt. Mina sündisin 1948. aastal, Enne mind 1946. sündis vanem õde. Kõige noorem 50. aastal sündinud. surnud kolm venda ja 1 õde. Neiupõlvenimi Viru. Ilus aeg oli. 1.-6. klassini käisin Hullo koolis.Vormsi saarel, kui kooli läksin, hakkasin 5.-6. klassis tegutsema. Paul Särel oli mu õpetaja. Laulsin solistina. Igal pool käisin. Terve pere kõik laulsid, bajaani õppisin ära. Läksime Hullo koolimajja saali ja mängisin ise „Mets mühiseb…“ ja teised möllasid ja tantsisid. Ise olin ka laps. Teised tantsisid. Ema töötas kahe koha peal, oli kultuurimaja juhataja ja sidejaoskonnas, isa postiljon. Kui kultuurimajas tuli mõni pidu, oli vaja mõnd inimest, kes on aktiivne. Pidin maskeerima end meesterahvaks. Peol olid sõjaväe suured ülemused ja nende naised. Tantsisin nendega ja puha. Ema lasi mul koju joosta ja isa saata, et las paneb riided selga ja isa saab autasu temale, üks mees võttis maski maha ja palus isa käest andeks (et mind patsutas).Kui kellegil on abi vaja, läksime ka 3. aastaselt appi. Kõike tegime. Ema ja isa ei pidanud sundima. Ei olnud raha, ei olnud süüa, käisime metsas mustikal, poistega möllasime ja tegime. Koguaeg olime poistega. Elasin Vormsil kuni 16-aastaseks saamiseni."
Avatar of anonymousAnonymous
10d
Sille Valinu. Meenutus Aili Varbelt: "Tädi Adeele Laar, oli Vormsi saarel, kirjutas emale, et tule Vormsi elama. roootsalased lähevad kõik ära, loomad on laudas, majad on tühjad ja tule elama. Ema kolis nelja lapsega. Isa tuli Hiiumaat, saaremaad ja vormsit vabastama ja tutvusid Vormsil, võttis 4 poega endale omaks. Enne mind sündis pks poiss Peeter Viru, suri. 4 kuuselt. Mina sündisin 1948. aastal, Enne mind 1946. sündis vanem õde. Kõige noorem 50. aastal sündinud. surnud kolm venda ja 1 õde. Neiupõlvenimi Viru. Ilus aeg oli. 1.-6. klassini käisin Hullo koolis.Vormsi saarel, kui kooli läksin, hakkasin 5.-6. klassis tegutsema. Paul Särel oli mu õpetaja. Laulsin solistina. Igal pool käisin. Terve pere kõik laulsid, bajaani õppisin ära. Läksime Hullo koolimajja saali ja mängisin ise „Mets mühiseb…“ ja teised möllasid ja tantsisid. Ise olin ka laps. Teised tantsisid. Ema töötas kahe koha peal, oli kultuurimaja juhataja ja sidejaoskonnas, isa postiljon. Kui kultuurimajas tuli mõni pidu, oli vaja mõnd inimest, kes on aktiivne. Pidin maskeerima end meesterahvaks. Peol olid sõjaväe suured ülemused ja nende naised. Tantsisin nendega ja puha. Ema lasi mul koju joosta ja isa saata, et las paneb riided selga ja isa saab autasu temale, üks mees võttis maski maha ja palus isa käest andeks (et mind patsutas).Kui kellegil on abi vaja, läksime ka 3. aastaselt appi. Kõike tegime. Ema ja isa ei pidanud sundima. Ei olnud raha, ei olnud süüa, käisime metsas mustikal, poistega möllasime ja tegime. Koguaeg olime poistega. Elasin Vormsil kuni 16-aastaseks saamiseni."
Your avatar
Elisa Raichmann
Avatar of anonymousAnonymous
9d
Elisa Raichmann
Ants Varblane kõneleb lastele 1985.a. Ta tõi kaasa plaate lindude- loomade häälitsustest. Samuti rääkis ta metsaelanike käitumisest ja näitas pilte.
Your avatar
Elisa Raichmann
Avatar of anonymousAnonymous
9d
Elisa Raichmann
kommunistlikud noored, 1964
Your avatar
Elisa Raichmann
Avatar of anonymousAnonymous
9d
Elisa Raichmann
Age ja Ants Streng, tütar sündinud 03.01.1980
Your avatar
Perekond Raudkats 1990 (Liselle Nikitin)
Avatar of anonymousAnonymous
3d
Perekond Raudkats 1990 (Liselle Nikitin)
Kogu perekond võeti kolhoosi tööle.
Perekond Raudkats lahkus saarelt aastal 1995.
Your avatar
1989. aasta juulis tehtud foto. (Liselle Nikitin)
Avatar of anonymousAnonymous
3d
1989. aasta juulis tehtud foto. (Liselle Nikitin)
Kampesa talu eeskoda.
Your avatar
Tehnika
Empty
Avatar of Merike Mäesepp Merike Mäesepp
16d
Your avatar
Empty
Avatar of Merike Mäesepp Merike Mäesepp
16d
Your avatar
Dibys kündmas
Avatar of Külli Kivi Külli Kivi
12d
Dibys kündmas
1980. aastad, Dibys kündmas, taamal paistab endine "pentagon". Traktori kõrval Eduard Mägi
Your avatar
Kongiga heinaveoauto
Avatar of Külli Kivi Külli Kivi
12d
Kongiga heinaveoauto
Kong tõsteti autole peale ainult heina ja silo vedamise ajaks, et mahuks korraga peale suurem koorem.
Your avatar
Ader ja linttraktor I
Avatar of Kaisa Haugas Kaisa Haugas
11d
Ader ja linttraktor I
Vladimir Koževnikov künnab adra ja hobusega põldu. Nende talus kasvatati nii otra kui rukist. Kuni kolhoosiajani künti põldu adra ja hobusega. Pärast loomade kolhoosi viimist tulid linttraktorid, kuid neid ei olnud sugugi igas talus. Tehnikahuvilisel Vladimir Koževnikovil oli. 
Your avatar
Ader ja linttraktor II
Avatar of Kaisa Haugas Kaisa Haugas
11d
Ader ja linttraktor II
Your avatar
Ader ja linttraktor III
Avatar of Kaisa Haugas Kaisa Haugas
11d
Ader ja linttraktor III
Your avatar
Auto!
Avatar of Kaisa Haugas Kaisa Haugas
11d
Auto!
Auto oli saarel luksus - sellel käis Vladimir Koževnikov lausa Saporožjes tehases järel.
 
Vladimir Koževnikov ja Galina Koževnikova lastega. 
Your avatar
Tehnikahuviline Vlad
Avatar of Kaisa Haugas Kaisa Haugas
11d
Tehnikahuviline Vladimir Koževnikov koos vanematega oma motorolleril.
Your avatar
Telekas!
Avatar of Kaisa Haugas Kaisa Haugas
11d
Telekas!
Elekter jõudis Vormsile alles 1960ndatel aastatel. Galina Koževnikova vaatab televiisorist iluuisutamist. Mitte kõikides taludes ei olnud televiisorit.
Your avatar
Kombain Rumpo põllul
Avatar of anonymousAnonymous
9d
Kombain Rumpo põllul
Foto on tehtud aastal 1973. Lapsed kivi peal on Anne Tamm, Andres Pae ja Marju Tamm. Kombainiroolis Andrese isa Peeter.
Your avatar
Elisa Raichmann
Avatar of anonymousAnonymous
9d
Elisa Raichmann
Hullo küla, 1990 juuli
Your avatar
Hullo lahele kalale minek
Avatar of anonymousAnonymous
5d
Hullo lahele kalale minek 
1982

Your avatar
Empty
Avatar of anonymousAnonymous
5d
Your avatar
Meditsiiniauto
Avatar of anonymousAnonymous
5d
Meditsiiniauto
Your avatar
Kohad, ehitised
Vasika karjamaa
Avatar of Merike Mäesepp Merike Mäesepp
16d
Vasika karjamaa
 Kolhoosi vasikaaed. Vormsil polnud inimestel kindlaid maatükke. Kui oli vaja maad, siis harisid üles ja kasutasid, kellegilt luba ei pidanud küsima. Sama oli karjamaadega. Sedasi toimetas ka Juhannes Edvin Niiberg, et saada maad kus lehmi karjatada, oli vaja see võsast puhtaks teha, nii ta tegigi. Võsast puhas, aed ümber ja loomad karjamaale. Kuid Kolhoos pani oma loomad korrastatud karajamaale. Nii tegi Juhannes järgmise maa korda, kuid jällegi võttis kolhoos selle enda kasutusse. Lõpuks Juhannes loobus. 
Your avatar
Marten Rõuk
Avatar of anonymousAnonymous
2d
Marten Rõuk
Anatoli Mashovi kogust. Informatsioon Paul Sarapuult ja Jüri Pärna „Hullo uus piirivalvekordon Läänemaal Vormsi vallas” (lk 2). Hullo. Vahemikus 1985 - 1987
Anatoli Mashov  oli ülemus autojuht. Siin ta seisab uue piirivalvekordoni ees. Vormsi uusim kordon olevat kellegi eksituse tõttu ehitatud Kaug-Põhja kordoni tüüpprojekti järgi –– suurem osa kordoni kompleksist on ühise katuse all. Kordonihoonesse on sisse ehitatud täismõõtmetega korvpallisaal ja rõdudega kinosaal. Hoone on eriline veel selle poolest, et kordoni tunnimehe vaatluspost on ehitatud katlamaja korstna otsa ja trepp sinna tiirutab ümber korstna. 
Your avatar
Sviby külavahel
Avatar of Külli Kivi Külli Kivi
12d
Sviby külavahel
Your avatar
Vormsi kahekordne
Avatar of Anni Kallas Anni Kallas
12d
Vormsi kahekordne 
Your avatar
Marju Tamm, Anne Tam
Avatar of Marju Tamm Marju Tamm
9d
Marju Tamm, Anne Tamm ja Ene-Küli Tamm. Pildikene suvitajate argipäevast. Rumpo küla, Ulase talu. Foto on teinud Heiki Tamm aastal 1973.
Your avatar
Kersleti Palvemaja (Liselle Nikitin)
Avatar of anonymousAnonymous
3d
Kersleti Palvemaja (Liselle Nikitin)
Palvemaja pilt on tehtud aastal 1989. 
Palvemaja kuulus kunagi kõigile külaelanikele. Maja seisis pikalt tühjana, sest suur osa Kärsleti elanikest lahkus põgenikena Rootsi (1943 - 1944). Kolhoosiajal kasutati palvemaja n-ö laohoonena, kus hoiustati vilja ja muid põllusaadusi. Hiljem ostis Sven Hörnström palvemaja ära ning renoveeris seda. Peale Sven Hörnströmi surma sai uueks omanikuks Liisa Toomasberg.
Your avatar
Kampesa talumaja (Liselle Nikitin)
Avatar of anonymousAnonymous
3d
Kampesa talumaja (Liselle Nikitin)
1.mai 1944.aastal lahkub Hans Vesteberg koos oma 18 -aastase tütre Alidaga Saxby sadamasse, kust viis paat nad edasi Soome. Peres oli kokku 11 inimest, kes kõik elasid Kampese talus kuni 1943. aasta novembrini. 
Johan Nybergi andmetel, kui tema 1947. aastal Siberist naasis olid Kampese talu elanikeks Voldemar Iisraeli perekond. Perekond Iisrael elas talus kuni 1960 ndate alguseni.
Your avatar
Saxby tuletorn (Liselle Nikitin)
Avatar of anonymousAnonymous
3d
Saxby tuletorn (Liselle Nikitin)
Your avatar
Taluhoone (Liselle Nikitin)
Avatar of anonymousAnonymous
3d
Taluhoone (Liselle Nikitin)
Your avatar
Loodus
Rumpo nina
Avatar of Marju Tamm Marju Tamm
9d
Rumpo nina
Pildil on näha poolsaarel paiknenud maamõõdutorn, mis tänaseks on täielikult hävinud. Bussikene taamal on Tallinna Botaanikaaia teadlaste välitööde tarbeks, bussijuhi nimi oli Kalju. Foto on teinud Heiki Tamm vahemikus 1971-1973.
Your avatar
Tallinna Botaanikaai
Avatar of Marju Tamm Marju Tamm
9d
Tallinna Botaanikaaia teadlased välitöödel. Pildil on Paju Vaike, Muru Mari (Marianna Saar), Pärna Priit. Asukoht - Rumpo poolsaar. Foto on teinud Heiki Tamm vahemikus 1971-1973.
Your avatar
Tallinna Botaanikaai
Avatar of Marju Tamm Marju Tamm
9d
Tallinna Botaanikaaia teadlased välitöödel. Pildil esiplaanil Urve Sepp. Rumpo poolsaar. Foto on teinud Heiki Tamm vahemikus 1971-1973
Your avatar

# data[].attributes.headline
Pildi alla on kirjutataud sõna "Hemma", mis tähendab rootsi keeles kodu. (Liselle Nikitin)

# data[].attributes.subject
Pildi alla on kirjutataud sõna "Hemma", mis tähendab rootsi keeles kodu. (Liselle Nikitin)

# data[].attributes.headline
1989. aasta juulis tehtud foto. (Liselle Nikitin)

# data[].attributes.subject
1989. aasta juulis tehtud foto. (Liselle Nikitin)

# data[].attributes.body
Kampesa talu eeskoda.

# data[].attributes.body
1.mai 1944.aastal lahkub Hans Vesteberg koos oma 18 -aastase tütre Alidaga Saxby sadamasse, kust viis paat nad edasi Soome. Peres oli kokku 11 inimest, kes kõik elasid Kampese talus kuni 1943. aasta novembrini.
Johan Nybergi andmetel, kui tema 1947. aastal Siberist naasis olid Kampese talu elanikeks Voldemar Iisraeli perekond. Perekond Iisrael elas talus kuni 1960 ndate alguseni.

# data[].attributes.headline
Perekond Raudkats 1990 (Liselle Nikitin)

# data[].attributes.subject
Perekond Raudkats 1990 (Liselle Nikitin)

# data[].attributes.body
Kogu perekond võeti kolhoosi tööle.
Perekond Raudkats lahkus saarelt aastal 1995.

# data[].attributes.body
Sadamas, 1982. Pildil Imre, kes elas kultuurimajas ja maalis iiriseid. 1982.

# data[].attributes.body
Meditsiiniauto

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Boats and boating--Equipment and supplies

# data[].attributes.body
1982

# data[].attributes.body
Palvemaja pilt on tehtud aastal 1989.
Palvemaja kuulus kunagi kõigile külaelanikele. Maja seisis pikalt tühjana, sest suur osa Kärsleti elanikest lahkus põgenikena Rootsi (1943 - 1944). Kolhoosiajal kasutati palvemaja n-ö laohoonena, kus hoiustati vilja ja muid põllusaadusi. Hiljem ostis Sven Hörnström palvemaja ära ning renoveeris seda. Peale Sven Hörnströmi surma sai uueks omanikuks Liisa Toomasberg.

# data[].attributes.body
Age ja Ants Streng, tütar sündinud 03.01.1980

# data[].attributes.body
kommunistlikud noored, 1964

# data[].attributes.body
7.klassi lõpetamine 1959.a
Teine rida (vasakult) õpetajad: V.Zarenz, M.Kikson, L.Gjardman, H.Soosaar (direktor), J.Kalda, E.Saun, J.Möldri.
Esimene rida (vasakult) lõpetajad: Maie Martin, Maie Pae, Piret Kuusik, Alfred Martin.

# data[].attributes.body
8.klassi lõpetamine Vormsi koolis, õpetajad Juta Kalda, Malle Hokkonen, Kuuno Valgemaa, Liina Piirsalu, Maire Kattel ning õpilased Heidi Prees, Edith Urv ja Kristel Järv

# data[].attributes.body
tali spordipäev, 1985

# data[].attributes.body
Ants Varblane kõneleb lastele 1985.a. Ta tõi kaasa plaate lindude- loomade häälitsustest. Samuti rääkis ta metsaelanike käitumisest ja näitas pilte.