# data[].attributes.body
- Kliima kuiv ja kontinentaalne.
- Selgroogsetest saavutasid maismaal ülekaalu kahepaiksed
- 96% merelistest liikidest hukkus (ajaloo suurim väljasuremislaine).
- Kestis u 48 milj a

# data[].attributes.body
Ediacara on Proterosoikumi noorim ajastu. 635-541 miljonit aastat tagasi.  Ediacara algust tähistatakse vulkaaniaktiivsuse suurenemisel tingitud kliima soojenemisega. Sulasid eelneva ajastu jääaegadest jäänud liustikud ja tekisid mageveelised veekogud.

Ediacara ajastus on leitud jälgi kõige varasemate loomade evolutsioonist. Ajastust on leitud ka kõige primitiivsemaid ja ilmselt esimesed hulkraksed isendeid.

Ajastul algas kõiki praeguseid mandreid hõlmav ülimander Rodinia intensiivne lagunemine.

# data[].attributes.body
Oli pärast hadaikumit ja enne proterosoikumit.

Jaguneb neljaks aegkonnaks:

Neoarhaikum

Mesoarhaikum

Paleoarhaikum

Eoarhaikum

Arhaikumi alguses oli maa umbes kolm korda kuumem kui praegu. Sellel ajal oli vulkaaniline tegevus palju aktiivsem.

Sellel ajal oli maa koor piisavalt jahe, et saaksid tekkida kontinendid. Sellel ajal tekkis ka maale elu (eeltuumsed rakud).
Arhaikumi ajal tekkisid mandridEsimene elu tekkis arhaikumi ajal

# data[].attributes.headline
Ordoviitsium (Gert Air Allas, Kristo Kama)

# data[].attributes.subject
Ordoviitsium (Gert Air Allas, Kristo Kama)

# data[].attributes.body
Esimesed maismaataimed.
Ajastu lõppes jääajaga.- Peale seda alanes ookeanipind kuni 100m
Rikkalik mereelustik.(käsijalgsed, trilobiidid, korallid jt.)
Ajastu lõpus suurim väljasuremissündmus Maa ajaloos

# data[].attributes.body
Mihkel, Karl, Magnus.
1.Proterosoikumis olid ürgkontinendid juba olemas.
2.Hakkas välja kujunema osoonikiht.
3.Õhus oli tunduvalt suurem CO2 ja CH4 konsetratsioon kui seda tänapäeval.
4. Kliima oli väga külm.
5. Vanim päristuumse organismi kivistis on leitud proterosoikumist. 6. Ilmusid akritarhid.
7. Meres oli suhteliselt rikkas elustiil - palju baktereid.
8.Rauabakterite suur hulk, milletõttu on  95% tänapäeval olevast rauamaagist olemas rauabakterite järgi .

# data[].attributes.body
360-295 miljonit aastat tagasi.
Valitses tänasest soojem kliima, ajastu lõpus toimus jahenemine. Tekkisid maailmas suurimad söemaardlad. Maismaaselgroogsete kiire areng ja rohkus. Esimesed roomajad, domineerisid kõhrkalad.
Lopsakas taimestik: osjad, kollad, sõnajalad.
Karboni jooksul tekkinud kivistisi Eesti aluspõhjas säilinud pole.

# data[].attributes.body
Kambrium kuulub paleosoikumisse ehk vanaaegkonda. Kambrium on paleosoikumi ja ka kogu fanerosoikumi vanim ajastu.
Ilmusid erinevad veeselgrootud molluskid, trilobiidid, arheotsüaadid (surid välja Kambriumi keskel), puuduluksed käsijalgsed (brahhiopoodid), käsnad, meduusid, ussid jm organismid

Kambriumi taimestikus olid ülekaalus merevetikad.

# data[].attributes.headline
                                                                                         SILUR - Marilin ja Ines

# data[].attributes.subject
                                                                                         SILUR - Marilin ja Ines

# data[].attributes.body
Kõrged ja stabiilsed temperatuurid

Meretaseme tõus

Vähe väljasuremisi

Liustike liikumine

Põhilised kivimitüübid:  lubjakivi, dolomiit (kasutatakse nt. ehitusmaterjalide tootmisel)

Ilmusid vanimad selgroogsed (kalad, skorpionilaadsed)

Taimed väiksed (ka juured väiksed)

Siluri ladestu moodustab olulise osa Eesti aluspõhja kivimitest (mõjutas suuremal määral Saaremaad, suures osas Hiiumaad, Muhu ja Kesk-Eestit)Üks varaseim maismaataimMeriskorpion

# data[].attributes.body
Mesosoikumi noorim aegkond, mis algas 66 miljonit aastat tagasi ja kestis 70 miljonit aastat. Mandritel kuhjus selles ajatus kivisütt sisaldavaid liivu ja savisid, mis kujundasid esialgsed Põhja-Aafrika, Lõuna- ja Kesk-Euroopa, Aasia, Ameerika ja Austraalia.
Ajastu alguses maismaal suurte roomajate kõrgaeg, aga lõpus paljude loomaliikide hääbumine (suured roomajad, ürglinnud, ammoniidid ja peaaegu kõik belemniidid). Kriidi ajastu lõpuks võis õhutemperatuur ulatuda kõrgemale kui ta on olnud kunagi varem.

# data[].attributes.body
• Palavaim ajastu.
• Esimesed metsad ja kahepaiksed.
• Kalade ajastu.
• Intensiivne kivimite murenemine.
• Ajastu lõppes jääajaga - Massiline väljasuremine.

# data[].attributes.body
'merevete tungimine maale
'esimesed linnud, kilpkonnad, merikrokodillid
'paljasseemne- ja sõnajalgtaimed
'stegosauruste väljasuremine
'Lõuna- ja põhjapoolsed piirkonnad
'mandrite eraldumise algus

# data[].attributes.body
Oli Kainosoikumi vanim ajastu, mis algas 65,5 miljonit aastat tagasi ja lõppes 23,8 miljonit aastat tagasi.
Paleogeeni ajastul jätkus Pangea hiidmandri lagunemine, hakkas kerkima Himaalaja keskahelik, Austraalia hakkas liikuma põhja ning avaneb Punane meri.
Ilmusid kiskjalised, kabjalised, vaalalised, loivalised, esimesed londilised, närilised ja ahvilised.
Jaguneb kolmeks: Paleotseeniks, Eotseeniks ja Oligotseeniks.

# data[].attributes.body
Algas planeet maa kujunemisega ja lõppes 4 miljardit aastat tagasi. Vulkaaniliselt väga aktiivne periood. Sagedalt tabasid maad meteoriidisajud. 100 miljonit aastat pärast maa moodustumist põrkas maa  kokku suure taevakehaga, mille tagajärjel tekkis Maa kaaslane kuu. Hadaikumi lõpuks kujunes algne maakoor ja atmosfäär ning moodustasid ookeanid.

# data[].attributes.body
Triias kuulub mesosoikumisse ehk keskaegkonda. Sel ajal saavutas hiidkontinent Pangea oma lõpliku vormi ja hõlmas enamuse mandri koorest. Triiase kliima oli kuiv ja kuum.Triiase taimkonnas valitsesid paljasseemnetaimed, näiteks okas- ja hõlmikpuud, palmlehikud ja  seemnesõnajalad. Sel ajal saavutasid mereselgrootutest laia leviku näiteks karbid, arvukas hulk oli ka roomajaid. Samuti ilmusid esimesed imetajad.

# data[].attributes.body
Moodustusid kõrged mäeahelikud (Alpid, Himaalaja, Kaukasus jt.), kliima hakkas külmenema ning ajastu lõpus tekkisid uued mandriliustikud, mis valitsesid kogu järgneva Pleistotseeni.
Esimesed inimese eellased.
Neogeen vastab ajavahemikule 23,03–2,588 miljonit aastat tagasi.
Neogeenile eelneb Paleogeen ja järgneb Kvaternaar e. kaheks ajastuks.

# data[].attributes.body
Kvaternaar on Kainosoikumi noorim (Uusaegkonna) geoloogiline ajastu.

Algas 2.5 mln a tagasi kuni tänaseni.

Kliima järsk jahenemine ning tsüklilised muutused.

Jääajad on vaheldunud jäävaheaegadega.

Maailmamere kõikumine on ulatunud 200m.

Inimesega on kaasnenud olulised keskkonnamuutused, mis on sügavalt mõjutanud ja kujundanud maastikku ja elu Maal.

Paljud karmi kliimaga  kohastunud liigid (näiteks mammut, karvane ninasarvik) on tänapäevaks välja surnud.