# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"היום, כשמחירי השילוח המריאו, אנשים מחפשים את הערך המוסף של השירות, את החוויה של הנוחות והזמינות", אומר עמית חן, מנכ״ל רות קרגו, חברת שילוח בינלאומי מהוותיקות בישראל. "אם בעבר מכולה מהמזרח עלתה 1,500 דולר, היום אותה מכולה תעלה 16,000 דולר. כשלקוח נאלץ לשלם מחיר כזה, הוא רוצה להיות בטוח שיש לכך הצדקה ושמישהו דואג לכך שיהיה לו בכלל מקום על האוניה. במציאות החדשה היבואנים מחפשים חוויית שירות יעילה, נוחה ואפקטיבית". הקורונה טרפה את הקלפים גם בשוק המשלוחים הבינלאומיים, עצרה טיסות, השביתה את הנמלים, הפחיתה את מספר האוניות, הפכה תהליכי עבודה למורכבים יותר וכתוצאה מכך המשלוחים הצטמצמו והתייקרו מאוד. "אם בעבר התחרות היתה בגזרת המחיר, כיום זה כבר ברור שהשירות, הביטחון של הלקוח והביצוע היעיל בזמן חשובים לו לא פחות אם לא יותר מהמחיר", אומר חן.

קבוצת רות קרגו פועלת זה שבעים שנה בשוק הישראלי, ומציעה שירותי שילוח בינלאומי, עמילות מכס, תובלה יבשתית, טיפול בתערוכות, שירותי ניהול שרשרת אספקה מתקדמים ושירותי ביטוח למגוון רחב של לקוחות. לרות קרגו התמחויות ייחודיות בהובלה של מוצרי פארמה מבוקרי טמפרטורה, משלוחים ביטחוניים, משלוחים לתערוכות כמו גם בתחום הדרופ שיפינג (למשל כשחברות ישראליות משנעות סחורה ישירות מסין ללקוח הקצה ברחבי העולם).
טכנולוגיה, ניסיון ויחס אישי
חן מעיד ששילוב חכם בין ניסיון העבר לצד חדשנות טכנולוגיית העתיד והקפדה על שירות אישי הוא הנוסחה שמובילה את העשייה של רות קרגו. "בזכות הוותק של החברה ובזכות הקשרים הטובים שלנו עם כל הגורמים הרלוונטיים - רשויות המכס והמע"מ, גורמי התקינה והחיבור לחברות התעופה והספנות - אנחנו מכירים את השוק היטב על כל צדדיו, יודעים כיצד לייעל תהליכים, ולחסוך הרבה טרחה, זמן וכסף עבור הלקוחות שלנו".

איך זה בא לידי ביטוי בפן הטכנולוגי?
"מבחוץ התעשייה שלנו אולי נתפסת קצת אפורה, אבל יש כאן הרבה מאוד חדשנות. אנו עובדים עם מערכות טכנולוגיות כדי לנטר את הפעילות ברחבי העולם, לקבל תמונת מצב או להיערך לעתיד עם כמויות והסכמי ייבוא מבעוד מועד, לאור עונתיות, שינויים במוצרים הנדרשים להובלה וכדומה. בנוסף רות קרגו משתתפת כעת בפיילוט של רשות המסים - שנועד לשפר את השירות ליצואנים".

כפי שכבר ניתן להבין, ברות קרגו לוקחים ברצינות את חוויית השירות ללקוח, מתוך הבנה שערכים כמו נוחות, מהירות וליווי אישי מהווים שיקולים מהותיים ללקוחות בבחירת ספק השירות. "ללקוחות שלנו יש ממשק ניהול נוח למעקב אחרי המשלוחים שלהם, תשלומים וכו'. אנחנו מנטרים את כל התהליכים האלה ויכולים לתת תמונת מצב מלאה בכל שלב. במקביל לכל לקוח יש מנהל שירות שדואג לתת לו שירות אנושי ואישי".

ברמה הארגונית - תחום השילוח הבינלאומי כולל הרבה תהליכים חוצי ארגונים ומדינות, בירוקרטיה, ואיך לא - ניירת שלא נגמרת. "היה מאתגר להוביל את השינוי בשוק מסורתי כמו בענף השילוח והייבוא, אך הצלחנו להגיע למודל היברידי, להעביר את כל האמצעים והתשתיות שלנו תהליך של שינוי ולהגיע לניהול משרד שהוא Paperless כמעט לגמרי". עם זאת, מתאר חן, המציאות כיום מורכבת, כך שצפוי שיהיו שינויים נוספים בתחום. "אנחנו מאוד שקופים עם הלקוחות שלנו, לא מציירים עולם ורוד, אלא משקפים את המצב בשוק".

מה ההבדל בין הצרכים של היבואנים הגדולים לאלה הקטנים?
"יבואנים בתחילת הדרך צריכים לקבל שירות מאוד צמוד וסבלני, יש הרבה מונחים שעליהם ללמוד והסתייגויות שצריך לשקף להם. עבור היבואן הגדול אנחנו מספקים ערך מוסף המשתלב בתהליכים הארגוניים בדמות של ניהול הזמנות של ספקים, ממשק מערכות מידע, פתרונות אחסון והפצה בישראל, ניהול תביעות מול המכס במקרה הצורך - כלומר הרבה מעבר לשילוח".

יש לך טיפ לתהליך יבוא מוצלח?
"צריך להבין שכללי המשחק השתנו - כבר בזמן התכנון כדאי לקחת בחשבון מרווח נשימה כדי להכיל את כל השינויים שלא בשליטתנו, גם מבחינת זמן וגם מבחינת ההתחייבויות הכספיות. מי שתהיה לו יותר גמישות - ירוויח ויוכל לתמרן ולהגיע למחירי הובלה טובים יותר. בנוסף, כדאי לזכור שהמס בישראל נקבע לא רק על סמך ערך המוצר אלא גם על סמך מחיר ההובלה והביטוח שלו. כלומר גם המסים יעלו עם העלייה במחיר הסופי".

יש מקום לאופטימיות זהירה? המחירים צפויים לרדת?
"להערכתי, נראה כי מגמת עליית המחירים לא תיבלם בקרוב, סוף השנה מגיע ואיתו החגים הנוצריים ולאחר מכן מגיע ראש השנה הסיני. לכל אלו השפעה דרמטית על הביקושים, מה שישאיר את רמת המחירים גבוהה לעת עתה. מרבית החברות בעולם נתפסו לא מוכנות מבחינת רמות המלאים: לפני משבר הקורונה המגמה היתה לעבוד בשיטה של Just In Time, לספק מלאי רק כשצריך ולעבוד עם רמות מלאי מינימליות. אך הקורונה עיכבה את המשלוחים, יצרה ביקוש מוגבר, ובמקביל גם נוצר מחסור בפריטים מסוימים, מה שהוביל לעוד מחסור ולעוד התייקרות. החשש הוא שזה יגולגל בסופו של דבר על צרכני הקצה, ולכן עצתי היא שחשוב מאוד לנהל את המשלוחים באופן שלא יגיע לכדי כך".

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
רות קרגו: שבעה עשורים של ניסיון ושירות אישי

# data[].attributes.attachment_link.description
"היום, כשמחירי השילוח המריאו, אנשים מחפשים את הערך המוסף של השירות, את החוויה של הנוחות והזמינות", אומר עמית חן, מנכ״ל רות קרגו, חברת שילוח בינלאומי מהוותיקות בישראל. "אם בעבר מכולה מהמזרח עלתה 1,500 דולר, היום אותה מכולה תעלה 16,000 דולר.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"תואר כבר לא מבטיח הצלחה מקצועית, חשוב יותר שיהיה לך סט מיומנויות רלוונטי לשוק העבודה", אומרת מיה שהם (33), מנכ"לית JUMP!N Digital Marketing, סוכנות שיווק דיגיטלי שחלק משמעותי מפעילותה מוקדש להכשרת עובדים בתחום. שהם, בעלת ניסיון עשיר בייעוץ תעסוקתי והשמת עובדים, מספרת שלמחצית מהסטודנטים של JUMP!N אין אמנם תואר אקדמי, אבל מה שחשוב הוא שכולם בדרך לקריירה חדשה.

הקורסים ב-JUMP!N מתכתבים עם דרישות שוק הדיגיטל המשתנה ומיועדים למי שנמצאים בפריפריה החברתית של ישראל כמו חרדים, ערבים, עולים חדשים, אמהות חד-הוריות וכל מי שמסיבות שונות לא הצליחו לקבל הזדמנות שווה ולממש את עצמם בשוק העבודה. השיוך לאו דווקא גיאוגרפי, ונוגע בעיקר בנגישות נמוכה יותר לשירותים והזדמנויות. "אנחנו בודקים את הרקע, אך אין רשימת קריטריונים קשיחה - אלה אנשים שלא קיבלו הזדמנויות כל החיים ואנחנו רוצים לעזור להם לפתוח דלתות. הרבה מהפונים אלינו מגיעים מעמותות, ממרכזי תעסוקה ומלשכת התעסוקה", אומרת שהם.
"80% מהבוגרים שלנו התחילו לעבוד"
אז מה בכל זאת ההבדל? "המטרה שלנו היא לקדם אנשים שאנחנו מזהים בהם את הניצוץ, את היכולות, וחושבים שהם באמת יכולים להצליח בתפקיד שמעניין אותם. עד כה 80% מהבוגרים שלנו - התחילו לעבוד". לאחר שהגתה את הרעיון, החלה שהם לרתום בזה אחר זה ארגונים חברתיים וחברות המקדמות העסקה חברתית וגיוון תעסוקתי. זמן קצר לאחר מכן, הצטרף אליה ברק דימנשטיין (40), מומחה שיווק דיגיטלי שהגיע לראיון עבודה לתפקיד מרצה, התאהב ברעיון ומהר מאוד הפך להיות שותף ב-JUMP!N ו-CMO.

החודש חוגגת JUMP!N שלוש שנות פעילות, ובין השותפים שלה אפשר למצוא חברות הייטק, משרדי פרסום ושיווק כמו WIX, Facebook, Wework, Yellowhead, Appsflyer, Outbrain, ראובני פרידן, UMD, Interaction, Publicis, Jellyfish Splash ועוד.

מה סוד ההצלחה לעומת קורסים אחרים?
"המודל שלנו מוכיח את עצמו בזכות שני מרכיבים עיקריים: תהליך מיון קפדני וליווי תעסוקתי יד ביד של הסטודנטים שלנו עם המעסיקים".
רק 1 מתוך 10 מתקבל
תהליך המיון מתחיל בטופס הרשמה המופיע באתר, ממשיך בשיחה טלפונית קצרה להתרשמות, ואחריה יקבלו המתאימים מבחן בית מעמיק יותר. "המבחן לא דורש ידע קודם, אלא בוחן מיומנויות רכות הנדרשות לתפקידים אליהם מתמיינים", מסבירה שהם. "אחת המיומנויות החשובות שאנחנו מחפשים זו היכולת ללמוד לבד, אוטודידקטיות, יוזמה ופרואקטיביות.

אם זיהינו את הפוטנציאל במבחן נמשיך לראיון אישי מקיף שבו אנחנו רוצים לוודא התאמה, רצינות ומוטיבציה. ההכשרה שלנו צמודה ועוטפת, אך התלמידים יידרשו לפעול, ליזום, לעבוד בצוות ולהוכיח את עצמם". רק כ-10% מהפונים יתקבלו - הם ייקראו מרגע זה "טאלנטים", שיוצאים לדרך חדשה.

איך מתנהל תהליך ההכשרה?
"JUMP!N מחוברת למה שקורה בשוק כרגע. התוכניות נבנות בשיתוף עם החברות המובילות במשק ומרצים עם ניסיון עשיר. הסוד הוא שלומדים תכל'ס מה שהולכים לעשות בעבודה. ההכשרה כוללת ליווי מקיף למציאת עבודה, סדנאות כתיבת קורות חיים, לינקדאין, סימולציות של ראיונות עבודה עם מגייסים מהתעשייה וקהילת בוגרים התומכים זה בזה גם אחרי שהקורס מסתיים".

ומה המודל העסקי שלכם?
"אנחנו מגדירים עצמנו עסק חברתי. אף על פי שאין ישות משפטית כזו בישראל, אנו מודדים שתי שורות רווח, כלכלי וחברתי. המטרה היא להרבות טוב, הכשרה שמסתיימת בהשמה זה רווח חברתי כפול, סטודנט שנכנס למעגל התעסוקה ומעסיק שזכה בעובד מקצועי וראוי. אנחנו עושים את החיבור המדויק בין האדם לתפקיד, בין מעסיקים לעובדים.

האימפקט החברתי מתבטא בעלייה של 23% בשכר הבוגרים תוך שישה חודשים בממוצע בלבד. המודל העסקי-חברתי שלנו פשוט מאוד, אנו מאפשרים מחיר מסובסד לסטודנטים הודות לעמלת מיון והכשרה שאנחנו מקבלים ממעסיקים. בין סיפורי ההצלחה של JUMP!N אפשר למצוא בוגרים שהשתלבו בחברות היי-טק, חברות פרסום וסוכנויות דיגיטל. עד כה מדובר בכ-300 סטודנטים ובוגרים. "אנחנו עובדים על איכות, לא על כמות", אומרת שהם, "ובכל זאת שינינו את החיים למאות אנשים".
"הקורס הציל אותי"
רומן מלשקין (26), בוגר קורס ניהול קמפיינים ממומנים (PPC), מלווה היום כ-20 לקוחות במשרד מוכר ושותף בשני עסקים. "הייתי אחרי צבא ועבדתי בעבודות מזדמנות, JUMP!N היווה עבורי נקודת זינוק לתוך עולם מקצועי רחב ומרתק. בדיעבד הקורס 'הציל' את החיים שלי, כיוון אותי ופתח בפניי הזדמנויות אדירות שלא יכולתי לקבל אחרת".

תמר אוטמזגין (28), בוגרת קורס ניהול סושיאל ותוכן, היא מנהלת פרויקטים בחברת ניהול מוניטין ומיתוג. עד הקורונה, תמר, שבדיוק סיימה תואר במדעי הרוח, עוד עבדה בתחום התיירות. ״העתיד המקצועי שלי היה נראה מאוד מעורפל. ידעתי שאני רוצה להתמקצע בכתיבה, אבל לא ידעתי איך להיכנס לעולם העסקי. התחלתי את הקורס ב-JUMP!N בסגר. הם עזרו לי לסלול את הדרך המקצועית שלי ולהבין שגם הרקע שלי רלוונטי. התחלתי בחברת שיווק קטנה, מאז כל יום אני לומדת ומתקדמת״.

מה התוכניות לעתיד?
שהם: "JUMP!N נבחרה על ידי רשות החדשנות להכשיר ולהשים עובדים לתפקידים טכנולוגיים ועסקיים מבוקשים. זה אומר שבקרוב נוכל לפתוח מגוון קורסים נוספים. במקביל, בעקבות השקעה של קרן האימפקט Si3 של UJIA אנו עובדים על מוצר טכנולוגי. המוצר מגלם את המומחיות שלנו במיון עובדים בהתאם למיומנויות שלהם ולא על סמך רקע יבש שאינו תמיד רלוונטי למעסיק".
JUMP!N מכשירה עובדים בתפקידי ניהול קמפיינים ממומנים PPC/SEM, ניהול סושיאל ותוכן, UX (חוויית משתמש), שיווק דיגיטלי ועוד. השיעורים נערכים במרכזי הדרכה בתל אביב ובירושלים בשילוב לימודי אונליין, ברוח התקופה. מדי חודש נפתחות תוכניות חדשות, כשכל תוכנית אורכת כחמישה חודשים, בסך הכל - 80-130 שעות לימוד ובכל קבוצה משתתפים 15-25 סטודנטים. מחירי הקורסים הם בין 1,000-4,500 שקל לקורס (בהתאם לסבסוד המגיע לכל סטודנט).
לפרטים נוספים

# data[].attributes.attachment_link.title
"המטרה שלנו היא לקדם אנשים שאנחנו מזהים בהם את הניצוץ"

# data[].attributes.attachment_link.description
"תואר כבר לא מבטיח הצלחה מקצועית, חשוב יותר שיהיה לך סט מיומנויות רלוונטי לשוק העבודה", אומרת מיה שהם (33), מנכ"לית JUMP!N Digital Marketing, סוכנות שיווק דיגיטלי שחלק משמעותי מפעילותה מוקדש להכשרת עובדים בתחום. שהם, בעלת ניסיון עשיר בייעוץ תעסוקתי והשמת עובדים, מספרת שלמחצית מהסטודנטים של JUMP!N אין אמנם תואר אקדמי, אבל מה שחשוב הוא שכולם בדרך לקריירה חדשה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"אני מאמינה שצריך ללמוד ולהתפתח כל הזמן. לקראת הפרישה מהשירות הצבאי רציתי לתת לעצמי מתנה, לחזור לספסל הלימודים", מספרת אל"מ מרב דוידוביץ', בוגרת התוכנית למערכות תבוניות, שנבחרה לקבל את "אות הבוגרת" של מכללת אפקה. האות מוענק כסמל להוקרה והערכה לבוגרים שתרמו תרומה משמעותית ובעלת השפעה לאומית למדע, לקדמה הקדמה הטכנולוגית, לחברה או למדינה והצליחו לבלוט ולהשפיע בתחומם בארץ ובעולם.

בינה לא מלאכותית

בתפקידה הנוכחי דוידוביץ' היא ראש מנהלת מוצרי תוכנה ו-AI בחטיבת התקשוב של אלביט מערכות, חברה רב לאומית העוסקת במגוון של טכנולוגיות מתקדמות עבור השוק הביטחוני בארץ ובעולם. דוידוביץ' מובילה פיתוחים מבצעיים תוך ביצוע עסקאות בינלאומיות גדולות, ולאחר ניסיון רב שצברה באלביט במגוון תפקידים, בהם ניהלה מאות עובדים.

אל אלביט היא הגיעה לאחר קריירה צבאית מפוארת בת 25 שנה, במהלכן סומנה כדמות מובילה בשירות הצבאי, קודמה ועסקה בפיתוח ומחקר טכנולוגי עד לשחרורה בדרגת אל"מ. בתפקידה האחרון כיהנה כראש מחלקת תוכן במפא"ת, המינהל למחקר פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית של משרד הביטחון. בין השנים 2009 ל-2012 שהתה עם משפחתה בוושינגטון, שם ייצגה את פרויקט מערכות ההגנה מפני טילים בוושינגטון. "כל הנושא התקבל שם מאוד יפה, היה שיתוף פעולה אקטיבי הדדי ופורה לטובת ביטחון אזרחי ישראל".

"זו הייתה חוויה נפלאה לחזור לספסל הלימודים"

במקרה של דוידויביץ' הלימודים היוו בסיס משמעותי לקריירה המרשימה שפיתחה.

מה למדת כדי להגיע לאן שהגעת?
"התחלתי כעתודאית של חיל האוויר לאחר שלמדתי הנדסה לתואר ראשון בטכניון. במהלך שירות הקבע עשיתי תואר שני במנהל עסקים עם התמחות במערכות מידע".

איך הגעת לתוכנית הלימודים באפקה?
"ראיתי את הפרסום על מסלול חדש במערכות תבוניות והחלטתי לבדוק את זה. זה תחום מאוד חם היום וכבר מזמן רציתי ללמוד משהו מקצועי חדש, לא ניהולי. הייתי בביקור במכללת אפקה ומאוד התרשמתי מהיכולות, מהרמה המקצועית. קצת חששתי לחזור לכתוב קוד אחרי כל השנים, לחזור לאקדמיה שכבר הייתי מנהלת גדולה. נפגשתי עם ד"ר יהודית אפרשטיין, ראש התכנית לתואר שני במערכות תבוניות, ואחרי הפגישה החלטתי ללכת על זה. לא תמיד היה פשוט לשלב לצד תפקיד בכיר במשרה מלאה חיי משפחה, אבל זו היתה חוויה נפלאה לחזור לספסל הלימודים, להפעיל את המוח ולפגוש אנשים מדהימים אם זה הסגל או השותפים".

תוכנית הלימודים כוללת התמחות כבר בזמן הלימודים

מה לומדים בתוכנית? מהן המערכות האלה?
"מערכות אינטליגנטיות תופסות יותר ויותר מקום בכל תחום בחיי היומיום שלנו - מדובר בכל הקשור לממשקי מציאות מדומה, חיישנים זעירים המתקשרים זה עם זה ויוצרים כמות אדירה של נתונים Big Data, מערכות ביומטריות ומערכות לומדות המשמשות לבינה עסקית. התחום הזה נמצא בעלייה מתמדת. תכנון, הפעלה והתממשקות של מערכות תבוניות דורשים ידע וכלים ממספר תחומי ידע. למשל, מערכות ארגוניות מתבססות על שילוב של ידע בתחומים כמו ניהול מערכות מידע וידע, חיישנים ועיבוד אותות, כריית נתונים וטקסט, אלגוריתמים לומדים וטכנולוגיות".

תוכנית הלימודים מתמקדת בנושאים Big Data, למידת מכונה (Machine Learning), עיבוד שפה טבעית, בינה מלאכותית ל-IoT (האינטרנט של הדברים). התוכנית כוללת התמחות כבר בזמן הלימודים. דוידוביץ' סיימה את התוכנית ב-2019 אחרי שנתיים של לימודים ושנה שהוקדשה לפרויקט הגמר, שאפשר ליישם את הנלמד על עולמות התוכן המקצועיים שלה: "קיבלתי מחיל האוויר את הדאטה ועשיתי עבודת מחקר על איך אפשר, על פי התנהגות של המסוק, לחזות שעומדת להתפתח תקלה. יצרתי מערכת שנמצאת על המסוק ומקליטה הרבה מאוד נתונים ואחרי שהמסוק נוחת - אוספים את הנתונים מהמערכת".

"יצאתי לדרך הזו בזכות מורה שהיה אכפת לה"

גם לאחר שנים של קריירה מבריקה, דוידוביץ' מכירה תודה למחנכת מהגימנסיה הריאלית בראשון לציון, העיר שבה גדלה. כבר אז בשנות השמונים המורה עודדה את הוריה של דוידוביץ' לכוון את בתם המוכשרת למסלול לימודים ריאלי טכנולוגי. "העתיד במדעי המחשב", אמרה להם באסיפת הורים. דוידוביץ', שכבר אז בלטה בהישגיה, המשיכה במגמה ריאלית בתיכון ומשם הכל היסטוריה. "יצאתי לדרך הזו הרבה בזכות מורה אחת שהיה אכפת לה".

ואף על פי כן הדרך לא תמיד היתה פשוטה. "אני רגילה להיות אישה יחידה בכל מקום שאני נמצאת בו. במגמות הריאליות בתיכון היינו חמש בנות בכיתה מתוך 35 תלמידים. המצב היה דומה בטכניון. גם הצבא זו כמובן מערכת גברית מאוד, ועד היום אני גרה עם שלושה גברים בבית", היא צוחקת.

דוידוביץ' נשואה לאלי, גם הוא בתחום ההייטק, אמא ליובל, קצין בחיל האוויר ברמת דוד (22) וירדן (18) העומד להתגייס ממש בימים הקרובים. המשפחה מתגוררת ברמת השרון.

בין הקריירה התובענית למחויבויות המשפחתיות - דוידוביץ' מוצאת זמן להשתתף בתוכניות מנטורינג רבות, מקדמת תלמידות ללימודים טכנולוגיים, מסייעת לקצינות צעירות להגיע לתפקידים משמעותיים, חולקת מניסיונה המקצועי הרב עם נשים הנמצאות בתחילת דרכן המקצועית בעולם הטכנולוגי.

מה המסר שלך אליהן?
"חשוב לי לדבר עם הקצינות, לפתוח להן את העיניים ולהראות להן שזה אפשרי. יש הסללה, יש הבניית מציאות שבה לנשים זה קשה יותר. עם זאת זה בדיוק האתגר המחשבתי שצריך לפרוץ אותו. אני מאמינה שמי שבאמת רוצה - לגמרי יכולה. זה תלוי קודם כל בנו. לא צריך להירתע, לא צריך לחשוש מנראות, לא לחשוש להיות מיעוט, הכל תלוי בנו. לפעמים יש לזה אפילו יתרון, אם את טובה במה שאת עושה - את גם בולטת בנוף".

מנימוקי הוועדה שהתכנסה לבחירת מקבלת האות: "מנהלת בכירה בחברת הייטק ביטחונית, מובילה, פורצת דרך ובעלת חזון וראיה עתידית. בעלת יכולת זיהוי טכנולוגיות מתקדמות שהוטמעו במערכות ביטחוניות ושיפרו את יכולות ההגנה של מדינת ישראל. מובילה, מנהלת ומפקחת על מערכות מבצעיות, מתקדמות וחדשניות שמסוקרות באמצעי התקשורת כפרויקטי הדגל של המערכת הביטחונית. מהווה דמות לחיקוי, בין הנשים הבודדות בתחומה ושוברת תקרות זכוכית עבור נשים נוספות שילכו בדרכה".

רוצים לשמוע על עולמות ה-BIG DATE וה- AI ובכלל תואר שני בהנדסה, הצטרפו למפגש אונליין לתואר שני בהנדסה שיתקיים ביום 9.8 בשעה 18:00>>
כל נבחרי "אות הבוגר":
תשפ"א | מרב דוידוביץ', מוסמכת מערכות תבוניות, ראש מנהלת מוצרי תוכנה ו-AI בחטיבת התקשוב של אלביט מערכות

תש"ף | אלעד צרפתי, בוגר הנדסת חשמל, סגן נשיא בכיר לקשרי ממשל ודאטה במובילאיי >>
תשע"ט | הראל טייב, בוגר הנדסת תוכנה, מנכ"ל Kryon Systems, ספקית מובילה של פתרונות לתהליכי אוטומציה רובוטית חכמים (RPA) >>

# data[].attributes.attachment_link.title
"אם את טובה במה שאת עושה - את גם בולטת בנוף"

# data[].attributes.attachment_link.description
"אני מאמינה שצריך ללמוד ולהתפתח כל הזמן. לקראת הפרישה מהשירות הצבאי רציתי לתת לעצמי מתנה, לחזור לספסל הלימודים", מספרת אל"מ מרב דוידוביץ', בוגרת התוכנית למערכות תבוניות, שנבחרה לקבל את "אות הבוגרת" של מכללת אפקה. האות מוענק כסמל להוקרה והערכה לבוגרים שתרמו תרומה משמעותית ובעלת השפעה לאומית למדע, לקדמה הקדמה הטכנולוגית, לחברה או למדינה והצליחו לבלוט ולהשפיע בתחומם בארץ ובעולם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
העיניים שוב נשואות לטוקיו, ואם הכל ילך כשורה, המשחקים האולימפיים צפויים להיערך ב-23 ביולי. "האולימפיאדה, כפי שמכנים היום את המשחקים האולימפיים - היא למעשה התקופה בין המשחקים", אומר פרופ' דני נמט, מנהל מרכז הספורט והבריאות לילדים ונוער במרכז הרפואי מאיר מקבוצת כללית והמנהל הרפואי של הוועד האולימפי בישראל. צוות המומחים של מאיר מלווה את הספורטאים האולימפיים במשחקים וביניהם. "הבריאות של הספורטאים הכי טובים בישראל היא בידינו. המטרה שלנו היא להביא אותם בכושר ובבריאות הטובים ביותר לתחרויות, ולהשאיר להם לעשות את העבודה במגרש הספורט".

2020 היתה שנה לא פשוטה עבור הספורטאים המועמדים למשחקים האולימפיים. ד"ר ערן דולב-דמשצ'ק, מומחה בכירורגיה אורתופדית וארתרוסקופית במרכז רפואי מאיר, הוא האיש שמלווה אותם מקרוב, בתחרויות, במשחקים וגם במרפאה של מאיר בווינגייט - על בסיס שבועי. הוא מספר על המאמץ שנעשה כדי לשמור על שגרת האימונים ועל החוסן המנטלי של הספורטאים.

"הקורונה שיבשה את החיים של הספורטאים בהרבה מאוד מובנים. ראשית, איך דואגים שהספורטאים לא יידבקו, במיוחד בענפי ספורט עם מגע? תכיפות ועצימות האימונים ירדה, והיו פעמים שאימוני הג'ודו, למשל, התקיימו בזום. יש ספורטאים שעברו עשרות בדיקות והמון בידודים. היו גם הנחיות מחמירות לגבי יציאה לחו"ל. מעבר לתחרויות, שחלקן בוטלו או נדחו, יש מי שמתאמנים מרבית השנה בחו"ל, בענפים כמו גלישת גלים, שיט, או שחיינים שצריכים תנאים מיוחדים. לצערנו היו גם ספורטאים שחלו, והיינו צריכים לחשוב איך מחזירים אותם לפעילות", מסביר ד"ר דולב-דמשצ'ק.

כדי להבין לעומק את ההשפעה של המגפה על הספורטאים יש להסביר את ההבדל בין ליווי רפואי של ספורטאי חובב או חצי מקצועי לליווי של ספורטאי סגל אולימפי: "ראשית - הזמינות: לפעמים, להמתנה של מספר ימים עד שרואים רופא או מקבלים ייעוץ יכולה להיות משמעות קריטית, ולכן הזמינות לסגל היא מלאה, על בסיס יומיומי. שנית, קבלת ההחלטות המקצועיות היא שונה: לכל ספורטאי סגל יש יעד מקצועי, ועל כן תוכנית הטיפולים מותאמת ובנויה כך שתאפשר לו להגשים את היעד ולשמור על בריאותו. לדוגמה - ספורטאי עם פציעה במפרק יכול למשוך לפעמים את הפציעה בשביל להגיע לתחרות במועד - כל זאת כמובן בתיאום עם הרופאה האולימפית, ד"ר לובה גליצקיה, וצוות הפיזיותרפיה. זה מדגיש איך דחיית האולימפיאדה, כאירוע של פעם בארבע שנים, משפיע באופן משמעותי על כל התוכניות הטיפוליות והשיקומיות. שלישית: המטרה שלנו במעקב הרפואי, ובוודאי בהתערבות ניתוחית, היא לא רק להחזיר כשירות אלא להביא את הספורטאי למצב שהיה לפני הפציעה. כמובן שזה לא יכול לבוא על חשבון הבריאות, ולכן אנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל הצוות המקצועי המטפל בספורטאים מטעם הוועד האולימפי הישראלי, ונעזרים במרפאת הספורט המיוחדת ובמערך הדימות המשוכלל עם התמחות בכל נושא השריר והשלד. הרופאים עובדים בשיתוף פעולה עם כל מומחי המרכז הרפואי מאיר במרפאות החוץ ושאר שירותי הבריאות של כללית, על מנת לתת את המענה הכי מתקדם וספציפי לכל פציעה", מוסיף פרופ' נמט.
רופאי הכפר (האולימפי)
כשמדובר באירוע בסדר גודל כזה - גדול יותר מכל מונדיאל, לדוגמה - פציעות הן דבר שבשגרה. לדברי פרופ׳ נמט, מנתוני סקרי הפציעות מאולימפיאדת לונדון 2012 עולה כי 11% מהמשתתפים מילאו דוח פציעה פעם אחת לפחות. פציעה משמעותה אירוע שהוביל לפנייה לטיפול רפואי, מצב שיכול להשבית ספורטאי במהלך המשחקים.

פרופ' יפתח חצרוני, מנהל שירות פציעות ספורט וכירורג בכיר במחלקה לכירורגיה אורתופדית במרכז הרפואי מאיר מקבוצת כללית, לוקח גם הוא חלק פעיל בליווי המשלחות הישראליות ובמעקב הרפואי השוטף. יחד עם ד"ר דולב-דמשצ'ק הוא ליווה את הספורטאים הישראלים בריו ובלונדון, והשניים אמורים להמריא איתם גם אל טוקיו. לדבריו, המערך הרפואי הישראלי צמוד וייחודי בכך שהוא מאפשר מענה מהיר ועצמאי ברגע האמת. "במשלחת הישראלית - מעבר לרופאה האולימפית - יש רופא אורתופד, פיזיותרפיסטים, תזונאים, מעסים, פסיכולוגים, מאמנים ועוד. בשתי האולימפיאדות שזכיתי ללוות הקמנו מרפאה עצמאית בבניין הישראלי. היתרון הגדול הוא העצמאות שלנו בשטח - הספורטאים לא צריכים לעמוד בתור לבית חולים המשותף בכפר האולימפי, אלא מגיעים ישירות לצוות רפואי שלהם שמכיר אותם ואת צורכיהם מצוין.

"יש לנו גם רופאים בשטח, שמצטרפים לפעילויות ברמת סיכון גבוהה עם ציוד בסיסי לעזרה ראשונה. בנוסף, מענה החירום ניתן לפי כל חוקי החומרים האסורים בספורט, עוד לפני שלב התחרות, ואין חשש שספורטאי ייפסל בגלל טעות כלשהי. אנחנו יודעים שנהיה הכי מהר במקום שצריך אותנו, ואני מאמין שזה נותן גם תחושת אמון והרבה שקט נפשי גם לספורטאים שלנו", אומר פרופ' חצרוני.

במחלקה האורתופדית במרכז הרפואי מאיר יושבים רופאי הבית של קבוצות ספורט מקצועניות רבות של אזור השרון דוגמת הפועל כפר סבא, בני הרצליה בכדורסל, הפועל רעננה, הפועל פתח תקוה, מכבי נתניה ועוד. לאורך השנים מטפל הצוות במרכז הרפואי מאיר בספורטאים בכירים רבים מקבוצות בכירות ונבחרות ישראל בענפים השונים, בהם כדורסל, כדורגל, אתלטיקה קלה, רוגבי וענפים נוספים. ההתמחות המיוחדת מאפשרת למרכז הרפואי לערוך מחקרים פורצי דרך בתחום הגנטיקה של הספורט, הקשר בין תזונה לפעילות גופנית ורפואת הספורט.

# data[].attributes.attachment_link.title
ליווי רפואי מנצח

# data[].attributes.attachment_link.description
העיניים שוב נשואות לטוקיו, ואם הכל ילך כשורה, המשחקים האולימפיים צפויים להיערך ב-23 ביולי. "האולימפיאדה, כפי שמכנים היום את המשחקים האולימפיים - היא למעשה התקופה בין המשחקים", אומר פרופ' דני נמט, מנהל מרכז הספורט והבריאות לילדים ונוער במרכז הרפואי מאיר מקבוצת כללית והמנהל הרפואי של הוועד האולימפי בישראל.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"ברגע שההחלטה התקבלה, אפילו הקורונה לא תעצור אנשים מלגשת לניתוח הסרת משקפיים", אומר ד"ר שמואל לוינגר, מנתח רפרקציה, קרנית וקטרקט, המייסד והמנהל הרפואי של רשת "עיניים", המובילה את ניתוחי הסרת משקפיים בישראל.

ברשת המרכזים הרפואיים "עיניים ד"ר לוינגר" מעידים שהביקוש לניתוחי הסרת משקפיים עלה בעשרות אחוזים בתקופת הקורונה. נראה כי ההתנהלות היומיומית עם משקפיים בשילוב מסיכת הקורונה הגורמת לאדים המצטברים על המשקפיים, לצד הרצון של מרכיבי עדשות המגע להימנע מנגיעה מיותרת עם הידיים בעיניים בתקופה זו - רק זירזו את קבלת ההחלטה להסיר את המשקפיים. חלק מצאו את הזמן הפנוי בחל"ת, לאחרים התפנה תקציב שנועד במקור לצורך אחר, ומי שכבר קבע ניתוח - לא ויתר על ההזדמנות לשפר את איכות החיים.

"הכלל הראשון הוא לא לנתח את מי שלא מתאים", אומר ד"ר לוינגר. הוא מתאר תהליך סינון קפדני שנערך על ידי הרופא המנתח. על פי רוב, ההליך מיועד לבני 18 ויותר שהמספר שלהם שמר על יציבות במשך שנה, להם מבוצעת בדיקת ההתאמה שכוללת צילומי עיניים, סריקת קרנית, בדיקת ראייה ובדיקת עיניים. בנוסף, בודקים את ההיסטוריה הרפואית של המועמד לניתוח ועורכים שיחת תיאום ציפיות - כשכל בדיקת ההתאמה מבוצעת ללא עלות*.

"כ 30%- מהמטופלים יימצאו לא מתאימים מסיבות שונות - קרניות לא סימטריות, קרניות דקות, מספרים גבוהים מאוד ועוד". לחלקם, מסביר ד"ר לוינגר, בכל זאת ניתן למצוא פתרון, כמו למשל באמצעות השתלת עדשה תוך-עינית. במרכזים הרפואיים "עיניים" בוצעו אלפי ניתוחים מסוג זה.

כמה דקות ונפרדים מהמשקפיים

ניתוח הסרת משקפיים בלייזר ממוצע אורך מספר דקות, שלאחריו המטופל משוחרר לביתו. במרכזים של רשת "עיניים" מבצעים את ניתוח הסרת המשקפיים במגוון שיטות, המובילה בהן היא האינטרלאסיק (IntraLasik), שמבוצעת בשני מכשירי לייזר וללא מגע יד אדם, ונחשבת לבטוחה ביותר. ההחלמה מסוג ניתוח זה אורכת כ 4-5- שעות. בעזרת מערכת WaveFront , מתאפשר דיוק בקביעת מספרי הקרנית, באמצעות מכשיר מיוחד שיודע לקבוע את תכונות האופטיות של העין ברזולוציה של מאיות יחידה (פי 25). הדבר מאפשר לשפר את איכות הראייה האישית של כל מטופל, שבאה לידי ביטוי בין השאר גם בראיית לילה וביכולת להבחין בין צבעים דומים.

האם יש תופעות לוואי לניתוח?
"ב-20% מהמקרים אחרי ניתוחי לייזר יש יובש בעיניים, שחולף תוך שבועות ספורים. כ 15%- יחוו הילות וסנוורים בשעות הלילה, גם זו תופעה שחולפת תוך כמה שבועות. אם לאחר שנים מהטיפול תופיע נסיגה במספר, המטופל מקבל תעודת אחריות לכל החיים, טיפול משלים ללא עלות".
קטרקט בלייזר: "כמו אנטיאייג'ינג לעיניים"
קטרקט הוא מצב רפואי נפוץ שמתבטא בעכירות בעדשה שמתפתחת עם הגיל, ומושפע ממצבי רקע כמו קוצר ראייה, שימוש בטיפות סטרואידיות, סוכרת ועוד. העכירות גורמת לראייה מטושטשת ולתופעות כמו כפל ראייה או שינויים במספר. רשת המרכזים הרפואיים "ד"ר לוינגר מדיקל" היו הראשונים להביא לארץ את טכנולוגיית ניתוח הקטרקט בלייזר לפני עשר שנים, שיטה חדשנית שמאפשרת לטפל בקטרקט וגם להקטין את התלות במשקפיים בהליך אחד קצר. ב-2020 בוצעו בישראל כ-70 אלף ניתוחי קטרקט, ב-20 בתי חולים ומרכזים רפואיים פרטיים. לדברי ד"ר לוינגר, כ-10% מהם בוצעו באמצעות לייזר, והשימוש בלייזר גדל משנה לשנה. ארבעה מתוך עשרת מכשירי הלייזר הייעודיים הקיימים בישראל - נמצאים במרכזים הרפואיים של "ד"ר לוינגר מדיקל" הממוקמים בפריסה ארצית בירושלים, בתל אביב (מרכז רפואי "עתידים מדיקל סנטר"), בחיפה (מרכז "מעיין") ובבאר שבע (המרכז הרפואי הרב תחומי "שבע עיניים").

במהלך הניתוח מתבצע חתך זעיר בקרנית, ממנו שולפים את העדשה העכורה ומשתילים במקומה עדשה מלאכותית חדשה. "כחמישים אחוז מניתוחי הקטרקט אצלנו מבוצעים בלייזר.באמצעות החיתוך בלייזר משיגים דיוק שלא יכולנו לקבל בדרך אחרת", מסביר דר' לוינגר. "בעזרת הלייזר מבצעים שלושה מתוך חמשת השלבים הראשונים של הניתוח ב-15 שניות, ואת שני השלבים הנותרים בעשר דקות. יש פחות שימוש באנרגיית אולטרה סאונד, המאפשרת לשמור טוב יותר על מבנה הקרנית והעדשה, ולכן ההתאוששות והחזרה לתפקוד מהירים יותר".

קיימים מספר סוגי עדשות שנהוג להשתיל בניתוח קטרקט: העדשה הרגילה, מונופוקל - עדשה חד-מוקדית המתקנת את הראייה לרחוק. לאחר הניתוח עדיין תצטרכו משקפי קריאה. לעומתה - ניתן לבחור בעדשות פרימיום: מולטיפוקל - המשפרת את הראייה לטווח רחוק ולקרוב, עדשות טוריות -לסובלים מאסטיגמטיזם (צילינדר), ועדשות מולטיפוקל טוריות - עדשות מולטיפוקל המתקנות גם צילינדר. בניתוח מתקדם זה משפרים את הראייה ללא משקפיים לקרוב ולרחוק. "הניתוחהזה הוא אנטי אייג'ינג לעיניים", מסכם ד"ר לוינגר. "רבע שעה של ניתוח יכולים להעניק לנו שנים של איכות חיים".

קופות החולים וחברות הביטוח משתתפות בחלק מההוצאות של עדשות פרימיום, ולכן ניתוח קטרקט עם השתלת עדשת פרימיום משתלם יותר לטווח הארוך.

ברשת המרכזים הרפואיים "ד"ר לוינגר מדיקל" מבוצע מגוון רחב של ניתוחי עיניים, ניתוחי השתלת קרנית באמצעות לייזר, ניתוחי קטרקט וקטרקט בלייזר וניתוחי רפרקציה להסרת משקפיים. הרשת נוסדה ב-1999 ומנתחים בה מעל 100 רופאי עיניים בכירים שצברו ניסיון רב שנים המבצעים ניתוחים וייעוצים בתחומים שונים ברפואת עיניים, בעזרת מכשור משוכלל לאבחון ולביצוע ניתוחים ברחבי הארץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
ד"ר לוינגר מדיקל: לראות את העולם בעיניים חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
"ברגע שההחלטה התקבלה, אפילו הקורונה לא תעצור אנשים מלגשת לניתוח הסרת משקפיים", אומר ד"ר שמואל לוינגר, מנתח רפרקציה, קרנית וקטרקט, המייסד והמנהל הרפואי של רשת "עיניים", המובילה את ניתוחי הסרת משקפיים בישראל. ברשת המרכזים הרפואיים "עיניים ד"ר לוינגר" מעידים שהביקוש לניתוחי הסרת משקפיים עלה בעשרות אחוזים בתקופת הקורונה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שטראוס היא חברת המזון בבעלות ישראלית הגדולה בארץ, המעסיקה 6,000 עובדים בישראל ו-9,000 נוספים ברחבי העולם. היא נמצאת בעשירייה הפותחת של דירוג 100 מקומות העבודה הטובים בישראל כבר מספר שנים, לצד ארגונים כמו מייקרוסופט, גוגל והתעשייה האווירית. היכולת לשמר את ההישג הזה - המקום השישי המכובד - גם בשנת קורונה ואירועי השבועות האחרונים היא לא דבר ברור מאליו: בניגוד לחברות ההייטק, שיכלו לשלוח את העובדים לעבוד מהבית עם הלפטופ, שטראוס היא חברת מזון חיונית, ש-75% מעובדיה הם עובדי קו ראשון ללא גישה למחשב.

על רקע תמונות מדפי הסופרמרקטים המתרוקנים, החרדה ואי הוודאות, הגבירו בשטראוס את פעילות קווי הייצור תוך כדי מתן מענה לצורכי העובדים, המגיעים מכל קצוות הקשת החברתית בישראל. "היה ברור שאת המשבר הזה עוברים יחד עם האנשים שלנו", אומרת אלונה מגור שהם, סמנכ"לית משאבי אנוש, שטראוס ישראל. "במהלך התקופה החלטנו לא לפטר אף עובד, ואף הוקם מרכז השמה פנים ארגוני כדי לייצר תעסוקה עבור מי שתפקידם המקורי התייתר".

שטראוס חילקה מענקים לכל עובדי קו הייצור ועובדי השטח, והקימה קרן ייעודית בהיקף מיליון שקלים לתמיכה במשפחות עובדים שנפגעו כלכלית כתוצאה מהמשבר. מגור שהם מספרת על יוזמות רבות לטובת ילדי העובדים, הגמלאים ואפילו ספקים, מתוך החשיבות שהחברה רואה בעשייה חברתית, קיימות ותרומה לסביבה. 1,300 עובדי המטה שיכלו לעבוד מרחוק עברו לעבודה מהבית, קיבלו ציוד למשרד הביתי ומודל העבודה ההיברידי נשמר עד היום.
דרושים: תשוקה וניצוץ בעיניים
הקורונה אמנם טלטלה את המשק הישראלי, אך מבחינת שטראוס היא רק האיצה תהליכים אסטרטגיים שכבר החלו - לא רק חברה תעשייתית מסורתית, אלא גם חברת פודטק חדשנית, המפתחת טכנולוגיות פורצות דרך, מציגה פתרונות לצרכנים מגוונים (צליאקים, טבעונים ואחרים) ומשפרת תהליכי איכות ובטיחות. שטראוס היא חברה שמקדמת סביבה חדשנית, לצד יכולת להציב אנשים במרכז ולאפשר להם הזדמנויות צמיחה ושיפור מתמיד.

לפני שש שנים הוקמה בשטראוס חממת הפודטק הראשונה בישראל, בשיתוף רשות החדשנות. החממה הולידה מספר חברות כמו Aleph Farms - חברה שמגדלת בשר שמיוצר בתנאי מעבדה; Zero Egg - שמייצרת ביצה טבעונית; Amai - חברה שמייצרת חלבון מתוק ובריא יותר מסוכר; ואחרות.

במקביל גבר הצורך בהכשרת עובדים וגיוס לתפקידים חדשים בתחומי הביג דאטה, מסחר אונליין, דיגיטל וטכנולוגיה, פיתוח מזון, חדשנות, עולמות הכספים והאנליזה. "אין דבר כזה 'מועמד אידיאלי'. המגוון האנושי שלנו גדול מאוד ואני מאמינה שקיים מכלול תכונות שלא בהכרח קשור לניסיון מקצועי או להשכלה", אומרת מגור שהם, "אני מחפשת אנשים שיש להם ניצוץ בעיניים ותשוקה אמיתית לעשייה ולמשמעות, וגם לאוכל. אנחנו רוצים לראות איתנו אנשים בעלי מחויבות, מסירות, אחריות אישית, שאוהבים לעזור לקהילה, שרוצים לייצר אימפקט בעשייה שלהם ולהיות שותפים לעשייה שלנו בשטראוס".
איך אתם מצליחים לשמר את העובדים לאורך זמן כה רב?
"אפשר לדבר באריכות על תנאים, רווחה, תגמול, Wellbeing - אך בשורה התחתונה, צריך הרבה מעבר כדי שאנשים ירצו לצאת איתך לדרך משותפת כל כך ארוכה. אנשים נשארים במקום שמעניק להם תחושת משמעות אמיתית לעשייה שלהם, מקום שבו הם מרגישים שהם יכולים ללמוד, להתפתח ולהשפיע".

מגור שהם מספרת שממש כמו מנכ"ל שטראוס ישראל, אייל דרור, שהחל את דרכו כמנהל מותג, מרבית מהמנכ"לים והסמנכ"לים צמחו מתוך הארגון. "למנהלים יש אחריות כלפי כל אחד מאנשיהם ברמה המקצועית וגם האישית, ממש כפי שיש לנו אחריות כלפי צרכנים עם צרכים תזונתיים שונים. מנהלים שצמחו מהשטח מביאים מנהיגות בשלה יותר, אך באותה נשימה חשוב לומר שאנו תמיד מחפשים כישרונות חדשים גם מחוץ לארגון".

שיעור הנשים בתפקידי ניהול בקבוצה עומד על כ-46% ויותר מ-50% מתפקידי הדירקטוריון מאוישים על ידי נשים. כמו כן, יותר מרבע מהעובדים מגיעים מהחברה הערבית והחברה מובילה כבר שנים שיח של גיוון והכלה ונושאת את דגל הדו-קיום בחברה הישראלית. "אנו מאמינים בהעסקה מגוונת מבחינה מגדרית, חברתית ותרבותית, וביטויים נוספים של הכלה (diversity). מעבר לפן הערכי - אלה עוד נקודות מבט ועוד קולות המייצרים יתרון תחרותי ממשי לארגון".
חברה של אנשים, מסביב לעולם
מילקי, יד מרדכי, שוקולד פרה, תמי 4, שוקו יוטבתה, תפוצ'יפס או יוגורט דנונה - קשה לדמיין בית בישראל שאין בו מוצר מתוצרת הקבוצה. ברחבי העולם מיליוני בני אדם נהנים ממוצרי החומוס, המים והקפה של שטראוס. "בסיס האם של שטראוס הוא בישראל לצד פעילות רחבה מאוד ביותר מעשרים מדינות, בהן ארצות הברית, אירופה, ברזיל וסין", אומרת הילה מקויסיוס, סמנכ"לית משאבי אנוש גלובליים, קבוצת שטראוס. "היום כשמדברים על מיתוג מעסיק ועל עבודה עם משמעות, אין ספק שחלק מהותי מכך הוא גם היכולת לעבוד ולהשפיע בקנה מידה גלובלי.

שטראוס היא חברה של אנשים, ויותר מכל - חברה שתמיד מונעת מחזון וייעוד בכל מקום שבו אנחנו פועלים. התחושה הזו, יחד עם היכולת להיחשף וללמוד ממקומות שונים בעולם, היא ערך משמעותי שאנחנו, כארגון, מאפשרים לעובדים שלנו להיות חלק ממנו".
מהו יעד ה-HR המרכזי בעולם התעסוקה העתידי?
"להמשיך ולשמר את מחוברות העובדים במציאות של עולם משתנה ומתן דגש על פיתוח הכישורים והיכולות שיתאימו לעולם העבודה העתידי".

# data[].attributes.attachment_link.title
"אנשים נשארים במקום שמעניק משמעות אמיתית לעשייה שלהם"

# data[].attributes.attachment_link.description
שטראוס היא חברת המזון בבעלות ישראלית הגדולה בארץ, המעסיקה 6,000 עובדים בישראל ו-9,000 נוספים ברחבי העולם. היא נמצאת בעשירייה הפותחת של דירוג 100 מקומות העבודה הטובים בישראל כבר מספר שנים, לצד ארגונים כמו מייקרוסופט, גוגל והתעשייה האווירית.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"עובדי ההוראה כבר לא שקופים", כותבת יו"ר הוועד המנהל בעמותת המורים, ג'ינה מרום, בדברי הפתיחה לגיליון פסח של מגזין העמותה. "בתקופת הקורונה כולם 'גילו' את המורים ואת מסירותם, אפילו ההורים". אין זה מפתיע, כי על אף הביקורת המושמעת חדשות לפרקים על תפקודה של מערכת החינוך בתקופת משבר הקורונה, על דבר אחד אין מחלוקת: המורים חיוניים בעת הזו יותר מתמיד. אין תחליף למורה שרואה את הילד ואת תהליך הלמידה שלו בכללותו.

מרום, אשת חינוך ותיקה ובכירה בהסתדרות המורים, מודה כי משבר הקורונה תפס את מערכת החינוך לא מוכנה. עם זאת, היא מדגישה, "עובדי ההוראה עשו עבודה מצוינת ופעלו במסירות רבה. הם גילו יצירתיות וקור רוח ובזכותם רוב הילדים שמרו על קשרים חברתיים ותחושת שייכות, דבר חשוב יותר אפילו מחומר הלימוד".

מה שהתחיל עם מירוץ החימוש של המחשבים האישיים, כשהתגלה שלחלק לא מבוטל מהמורים ומהילדים אין אפילו ציוד בסיסי, המשיך ללימוד תוך כדי תנועה של כלים טכנולוגיים ובניית מערכי שיעור מחדש, כך שיתאימו לפלטפורמות האונליין החדשות. בנוסף ללחצי הקורונה הברורים מאליהם, התבקשו המורים להיות הגורם המרגיע והמאזן עבור התלמידים והמשפחות שלהם, בעוד שהם עצמם מנווטים בין הנחיות סותרות שלא ניתנות ליישום. עובדי ההוראה חיפשו כל העת דרכים יצירתיות ומגוונות להנגיש את חומר הלימוד לתלמידים.

"רצינו לתת מענה למתח הנפשי האדיר שהמורים שרויים בו - על התסכול הזה של לא לפגוש את התלמידים, לא לתת חיבוק, לא לדעת כמו בעבר אם באמת הצלחת להגיע אליהם. חשבנו על המורה הזו שיושבת מול המחשב לפעמים גם שמונה שעות ברציפות, לפעמים תוך כדי שאין לה פניות לילדיה שלה, וניסינו להציע מגוון של פעילויות שיאפשרו הפוגה אמיתית, זמן אישי להתפתח וליהנות, בין אם זה מפגש עם סופר אהוב, שיעור יוגה או סדנה מעצימה".

בין יתר פעילויות העמותה השנה ניתן למצוא מערך עשיר ומגוון של מופעים, סדנאות, שיעורי תנועה המשלבים גוף ונפש כמו יוגה או מיינדפולנס. כך למשל מופיע בדיוור האחרון שנשלח לעמיתים מפגש עם עורך המוזיקה הוותיק יואב קוטנר, המספר על היוצר מאיר אריאל, מפגש עם איש התקשורת קובי מידן, שדיבר על אגדת הרוק בוב דילן, ומפגש עם העיתונאי איתי אנגל על נשות הגרילה הכורדיות בסוריה, שהצליחו להגיע למעמד וכוח שאין לנשים בשום מקום בעולם. בשנת הקורונה, גם בין הסגרים, הצליחו בעמותה להוציא סיורים חווייתיים ולימודיים במסגרת מגבלות משרד הבריאות. בימים אלה מתחילים לחזור המפגשים הפיזיים - כמו סיור "גווניה של תל אביב" או סיור ברובע היהודי בירושלים.

בימים כתיקונים מציעה עמותת המורים לעובדי ההוראה פעילויות העשרה בבתי מלון, כנסים ארציים, מגוון של הרצאות, סדנאות וקורסים להעשרה והתפתחות בכל תחומי החיים. העמותה לא עוסקת בדיסציפלינות השונות, והסדנאות או התכנים שהיא מציעה אמנם לא מזכים בקרדיט אקדמי, אך בהרבה מקרים מדובר בכלים פדגוגיים לכל דבר התורמים רבות לפיתוח מקצועי. באתר עמותת המורים, שעבר לאחרונה מתיחת פנים משמעותית, אפשר להיחשף ולהירשם לכל האירועים. כצפוי, מדווחת מרום, הביקוש לפעילויות היה גבוה מאוד השנה.

אקדמיזציה: מלגות לעובדי ההוראה

התקופה האחרונה הביאה לשינוי סדרי העדיפויות ולגיוון ההוצאות בעמותת המורים: כך למשל, ייעדה העמותה סכומים משמעותיים לטובת מלגות לעובדי ההוראה, הלומדים לתואר ראשון, שני ושלישי. "אנחנו מאמינים שמורה משכיל ורחב אופקים, שחש גאווה מקצועית ומסופק מפירות עבודתו, הוא התנאי לחינוך ראוי לילדינו". יותר מ-3,000 עובדי הוראה ששלחו בקשות לוועדת ההיגוי המשותפת של עמותת המורים והסתדרות המורים זכו במלגה בסך של 5,000 שקלים כל אחד.

עוד תופעת לוואי חיובית של שנת הקורונה היתה ההתנסות החדשה עבור הרבה מאוד עובדי הוראה בקבוצות קטנות בזכות הקפסולות. "אנחנו מדברים שנים על למידה דיפרנציאלית, כלומר מותאמת אישית לכל ילד. לא עוד מורה שעומד ומסביר לכולם אותו דבר, אלא תהליך אישי, המתחשב בחוזקות של כל ילד ובהעדפות שלו. שיטת הלמידה הדיפרנציאלית מאפשרת לקדם כל תלמיד בנפרד ביחס לעצמו, לקחת אותו מנקודה א' לנקודה ב'. בכיתה של 35-40 ילדים, למורה אין זמן אפילו להסתכל להם בפנים", אומרת מרום.
"המורים צריכים לבקר בהייטק"
לדברי מרום, גם תפקיד המורה צריך להשתנות ולהתאים לרוח הזמן. "הידע נמצא בכל מקום וקל להגיע אליו. כל אחד יכול לחפש 'בית שני' בגוגל, אבל מי שחושב שהכוונה לבית השני ברחוב אפילו לא יטרח לעשות זאת. התפקיד של המורה הוא לא להיות צינור של ידע, אלא מדריך, שמקבלים ממנו הכוונה מתוקף האמון באישיותו ורוחב האופקים שבו הוא מוביל את הכיתה. זה הופך את התלמיד ללומד אקטיבי, לומד עצמאי, שיוצא ממערכת החינוך כשהוא יודע איך להשיג מידע, איך לרכוש ידע, איך ליישם אותו, יודע איך לבקש עזרה, איך לעבוד ביחד בקבוצה, איך ואיפה ניתן ליישם מה שלמד ובמקרה הצורך לרכוש מיומנות חדשה או להשלים מידע".

למבנה הזה שמיושם לאט, ואולי לאט מדי, במערכת החינוך צריכות להיות נקודות השקה נוספות, עם העולם מחוץ לבית הספר. המורים צריכים להתחבר עם חברות ההייטק, הבנקים, מכוני המחקר וגופי הרפואה, הרי הם בסופו של דבר מכינים את דור העתיד לשוק העבודה. הכיוון הכללי הוא התמקצעות - יש להזמין עובדים מכל התחומים לבקר בבתי הספר, עובדי ההוראה צריכים להיות מומחים בדיסציפלינה שלהם, במקום ללמד מספר מקצועות, גם אם זה לכיתות היסודי.

בשנה האחרונה נושא שיתוף הפעולה בין הבית לבית הספר היה משמעותי מאוד . איך שומרים על הגבול בין מעורבות להתערבות?

"הייתי רוצה שההורים יראו במורים אנשי מקצוע משכילים ומנוסים שיודעים מה הם עושים, ואם בידיהם בחרו להפקיד את האוצר הכי גדול שלהם - חשוב מאוד ליצור דיאלוג פורה המושתת על שיח וכבוד הדדי. אפשר לשאול הכל ואפשר להביע דעה, אבל לכבד את המקום המקצועי ולהקפיד על שיח מכובד, כי עצם הרמת קול או זלזול מופגן במורה זה שיעור רע מאוד, במיוחד עבור הילד שלהם. הייתי רוצה לראות שיתוף פעולה מתוך אמון, הערכה ומטרה משותפת בין בתי הספר להורי התלמידים".

****
הסתדרות המורים היא ארגון העובדים הגדול במדינה, הדואג לתנאי שכר, הגנה משפטית ושירותים נוספים עבור כ-160 אלף עובדי ההוראה (מורים, גננות ובעלי תפקיד אחרים). עמותת המורים מבית הסתדרות המורים נמצאת בניהול עצמאי לחלוטין והחברות בה היא ללא תשלום. עמותת המורים חרתה על דגלה את קידום מעמדם של עובדי ההוראה בישראל. חבריה זכאים למגוון כלים להתפתחות מקצועית, התפתחות אישית ופעילויות העשרה ופנאי בתחומי האמנות, התרבות והכושר הגופני, כל זאת במחיר מסובסד או בחינם.

# data[].attributes.attachment_link.title
השנה שבה גילו את המורים מחדש

# data[].attributes.attachment_link.description
"עובדי ההוראה כבר לא שקופים", כותבת יו"ר הוועד המנהל בעמותת המורים, ג'ינה מרום, בדברי הפתיחה לגיליון פסח של מגזין העמותה. "בתקופת הקורונה כולם 'גילו' את המורים ואת מסירותם, אפילו ההורים". אין זה מפתיע, כי על אף הביקורת המושמעת חדשות לפרקים על תפקודה של מערכת החינוך בתקופת משבר הקורונה, על דבר אחד אין מחלוקת: המורים חיוניים בעת הזו יותר מתמיד.