# data[].attributes.body
fork.f. almindelig daglig livsførelse, måling baseret på evnen til at klare almindelige daglige aktiviteter i hjemmet, på arbejdet og i fritiden

# data[].attributes.headline
Fem pejlemærker for arbejdet med god udvikling:

# data[].attributes.subject
Fem pejlemærker for arbejdet med god udvikling:

# data[].attributes.body
Personlig udvikling
Motion og kost
Kreativitet
Almindelig daglig livsførelse, ADL
Fritid/Pauseaktiviteter

# data[].attributes.body
Specialviden og kompetencer
Målet er højst mulig grad af selvhjulpenhed i hverdagen for dig som borger. Det opnås gennem pædagogisk arbejde i mange forskellige retninger, som vi har beskrevet her på siden.
Faglig forståelsesramme
Fagcentret har mangeårig erfaring i arbejdet med børn, unge, voksne og ældre med udfordringer inden for autisme og ADHD. Det faglige fundament bygger på TEACCH og med en overbygning i neuropædagogik. Vi anvender mange forskellige redskaber og metoder i det daglige arbejde.
Indsatsbeskrivelse
Planlægningen af aktiviteter tager afsæt i din situation, og hvad der giver mening for dig. Det er en neuropædagogisk og diagnostisk forståelse, som vi bruger til at skabe de rammer, som giver dig størst mulig trivsel, og bidrager til din udvikling.
Vi tager blandt andet højde for:
alder
interesse
formåen
Målet er:
kvalitet i hverdagen
højst mulige grad af selvhjulpenhed
Neuropædagogik
Neuropædagogik, som metode, hjælper os med at finde ud af, hvordan vi kan planlægge behandling og aktiviteter, der er med til at udvikle dig.
Dine evner er til at bearbejde, information er vigtigt for din udvikling. Derfor laver vi analyser ud fra neuropædagogik, så pædagogerne omkring dig kan få en forståelse af dine kompetencer og ressourcer.
Vi fokuserer på at reducere stress, så du får mere overskud til at lære og undgår eventuelle voldsomme reaktioner.
Vi har fokus på:
spejlneuroner (aflæsning)
tilpasning af aktiviteter til det du formår
tilpasning til dit udviklingsniveau
hensyn til din tilstand fra dag til dag
rolige rammer
aktiviteter, der udløser dopamin*
*Aktiviteter der udløser dopamin, skaber bedre balance i det parasympatiske nervesystem. Det gør det nemmere for dig at lære noget nyt.
Relationspædagogik
Relationen i arbejdet med dig er vi meget bevidste om. Ikke alle kan arbejde med borgere med disse diagnoser, på trods af tydelige beskrivelser af arbejdsgange og processer.

Metoder
Vi bruger et udvalg af faglige metoder og redskaber i fagcentret. Det gør vi, fordi målgruppen er bred og præget af forskellige diagnoser og livssituationer. Det har vi dyb respekt for.

Struktureret, visualiseret pædagogik
Struktureret, visualiseret pædagogik er én af metoderne, vi bruger. Her benytter vi individuelle, visualiserede støttesystemer, hvor det er relevant for dig som borger.
Vi anvender blandt andet:
Boardmaker
piktogrammer og konkreter
tavle og papir
PDA
iPads
mobiltelefoner
computere
Kat-kassen
Motivationsfaktorer
Rammer og struktur, der giver mening for dig som borger, er efter vores overbevisning god motivation for, at du kan udvikle dig.
Indsatser, der øger din motivation for at udvikle og vedligeholde dine færdigheder, planlægges nøje.

Aktiviteter og indsatser skal:
passe til dig
give mening
virke tiltrækkende
evt. kunne udløse belønning - f.eks. positiv opmærksomhed, lidt mundgodt eller mærkeopsparing til aktivitet

Adfærdsbeskrivelser

Livshistorier

Vi skal prøve at undgå, at lave aktiviteter, der "kalder på" negative erindringer, og som kan udløse en negativ adfærd hos dig.
Nøglen til at forstå andres handlinger kan nogle gange findes i fortiden og i vores dybe hukommelse. Derfor beskriver vi dine tidligere oplevelser ud fra en snak med dig, og meget gerne med de personer du har tætte relationer til.

Fysio- og ergoterapi
Vi anvender:
kugledyner
kuglepuder
veste
børstemassager
Positionering skal skabe:
tryghed
leg, der opøver balance og motorik
leg, der styrker finmotorikke

Gentle Teaching
Medarbejdere må ikke virke voldsomme, når de arbejder med borgere. Derfor har vi udgangspunkt i ikke-voldelige strategier, når vi griber ind eller forsøger at lære dig noget.

Gentle teaching fokuserer blandt andet på:
toneleje
kropssprog
en anerkendende tilgang
Low arousal
Risikoen for at du, som borger, havner i uheldige konfrontationer, kan vi gøre mindre ved at bruge en deeskalerende tilgang. Det giver mulighed for at øge din koncentration, når vi fjerner det, der skaber kaos for dig.

Low arousal skaber vi ved at:
skærme dig
skabe ro
skærme for forstyrrende sanseindtryk
Selvbestemmelse/medbestemmelse
Med- og selvbestemmelse for dig som borger, bliver større ved, at vi anvender forskellige elektroniske redskaber. Vi bruger blandt andet PECS, som er en visualiseret mulighed for at kommunikere med omverdenen.

Marte Meo
En videoanalyse-metode, ved navn Marte Meo", hjælper os med at finde og udvikle de kompetencer, du er i besiddelse af.
Marte Meo betyder "af egen kraft", og vi bruger metoden, til at studere og analysere kommunikationen mellem mennesker. Vi optager dagligdags situationer mellem borgere. Optagelserne giver os mulighed for at se, hvad der skaber nærhed, kontakt og udvikling for dem det drejer sig om, og hvordan vi kan støtte til udvikling.

Early Bird
Et målrettet forældreprogram, som skal gøre forældre til børn med autisme spektrum forstyrrelser i stand til at fremme barnets sociale interaktion og kommunikation.

Programmet hjælper forældrene til at udvikle gode rutiner, i forhold til at håndtere barnet på et tidligt tidspunkt, og dermed afhjælpe problemskabende adfærd.

# data[].attributes.attachment_link.description
Højst mulig grad af selvhjulpenhed i hverdagen for den enkelte borger er vores mål. Det opnåes genneme pædagosisk arbejde i mange forskellige retninger som beskrives her.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Se Filmen

Vilde er en pige på 12 år som bor midt i en stor skov i Telemarken i Norge. Vilde drømmer om at blive den første pige nogensinde, der bliver mester i Halling - en dans, der kaldes den mest '...

Instruktør: Erlend E. Mo

Gem Se Filmen

Se Filmen

Filmen følger Tore Sandbergs arbejde med den såkaldte 'Moen-sag', der i flere år har vakt forargelse i Norge, og som også er blevet beskrevet indgående i danske medier. I 1976 og 1977 blev to...

Instruktør: Erlend E. Mo

Gem Se Filmen

INTERVIEW. Handikap, kræft, psykiske diagnoser. Det er alvorlige emner, Erlend E. Mo beskæftiger sig med. Men når han arbejder med børn, får hans indre misantrop nyt håb for menneskeheden,...

# data[].attributes.attachment_link.title
Jeg hader ADHD - børn i en diagnosetid | Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.description
Vilde er en pige på 12 år som bor midt i en stor skov i Telemarken i Norge. Vilde drømmer om at blive den første pige nogensinde, der bliver mester i Halling - en dans, der kaldes den mest '... Instruktør: Erlend E.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Det lyder jo lidt flippet ikke? Men det ser faktisk ret interessant ud."

Sådan lyder reaktionen fra en af Danmarks førende forskere i behandling af ADHD, professor på Aarhus Universitet Per Hove Thomsen, da han bliver præsenteret for et nyt dansk forskningsprojekt, der skal undersøge naturens effekt på børns koncentration.

Projektet køres i samarbejde med University of Otago i New Zealand og har særligt fokus på børn med ADHD.

Forskerne fra Videncenter for Friluftsliv og Naturformidling på Københavns Universitet er lige nu i gang med at sende newzealandske skolebørn med ADHD ud i omgivelserne i 30 minutter om dagen. Børnene skal enten opholde sig i naturlige omgivelser eller i bymiljøet.

Efterfølgende vil forskerne undersøge, om de børn, som har opholdt sig i naturen, har forbedret deres koncentration mere, end de børn som har opholdt sig i bymiljøet.

Forskningsprojektet har modtaget 1,2 millioner kroner fra TrygFonden.

Hjernen slapper af i naturen

I New Zealand har 18 skolebørn med ADHD allerede deltaget i forsøget og været ude i naturen. Forskerne skal nu i gang med at undersøge naturens effekt på børnenes opmærksomhedsforstyrrelser og sammenligne med ADHD-medicins effekt.

"Noget tyder på, at natur bliver oplevet på en anden måde i hjernen end menneskeskabte ting. Naturen lader hjernen slappe af på en anden måde, som gør, at ens koncentration og opmærksomhed bliver genoprettet i naturen," siger ph.d.-studerende på Videncenter for Friluftsliv og Naturformidling på Københavns Universitet Matt Stevenson.

Han er hovedansvarlig for forskningsprojektet, som bygger videre på tidligere forskning fra USA.

Her blev 17 skolebørn med ADHD sendt ud på en 20 minutter lang gåtur enten i den lokale park eller i det lokale bymiljø.

Forskerne fandt frem til, at de børn, som gik tur i parken, koncentrerede sig bedre bagefter sammenlignet med de børn, som gik tur i bymiljøet. Størrelsen af effekten på børnenes opmærksomhed svarede til effekten af en dosis ADHD-medicin.

Virker naturen som medicin?

Det amerikanske studie er rigtig interessant, mener professor på børne- og ungdomspsykiatrisk Center Risskov Per Hove Thomsen.

"Fra psykiatrien kender vi allerede til helbredende haver, som kan være positive for patienter med angst og depression. Det er spændende, at der tilsyneladende også er en effekt på ADHD," siger han.

Resultaterne fra USA betyder dog ikke, at man bare kan erstatte en dosis medicin med en gåtur i parken, siger han.

"For at kunne sige det, skulle man have givet nogle børn ture i parken, og nogle børn medicin og sammenlignet deres resultater i opmærksomhedstestene. Man skulle også have mange flere med i undersøgelsen," siger han.

Opmærksomhedstest før og efter

Forskerne fra Videncenter for Friluftsliv og Naturformidling håber at få 30 børn med i deres undersøgelse. Børnene har en ADHD-diagnose med opmærksomhedsforstyrrelser og tager ADHD-medicin.

Alle børnene vil møde op fire gange til gåtur i kombination med medicin eller placebo og test. På den måde skal alle børn prøve fire kombinationer:

Når de møder i testlokalet, tager børnene først en pille. Hverken forskere eller børn ved, om det er placebo eller medicin. Så bliver de sat til at løse en skriftlig opgave, som kræver opmærksomhed for at trætte børnenes opmærksomhed.

Herefter udfører de en opmærksomhedstest.

Efter testen skal de ud at gå tur i enten natur eller bymiljø. Efter gåturen bliver deres opmærksomhed testet igen.

På den måde vil forskerne undersøge:

1. Om naturen har lige så god effekt som en dosis ADHD-medicin.

2. Om naturen øger effekten af medicinen.

"Vores hypotese er, at forbedringen af opmærksomheden vil være størst hos de børn, som har været i naturen, sammenlignet med bymiljøet. Og vi forventer, at den allerbedste kombination er medicin kombineret med natur," siger Matt Stevenson.

Ligeglad med omgivelser

Det nye forskningsprojekt bygger videre på tidligere forskning fra USA, Holland og Spanien.

Et hollandsk studie fra 2010 fulgte to grupper børn med ADHD og testede deres opmærksomhed efter en skovtur og en tur til byen.

I alt 12 børn var med i undersøgelsen, som viste, at begge grupper klarede opmærksomhedstesten bedst, når de havde opholdt sig i naturen.

Det interessante i denne undersøgelse var, at i den ene gruppe var børnene gladest for at være i naturen, men den anden gruppe var fuldstændig ligeglad med omgivelserne. Alligevel virkede naturen bedst til at genoprette alles opmærksomhed.

"Vi ved, at det ikke er alle børn, som har gavn af medicin. Det hollandske studie tyder på, at alle har gavn af naturen, også selv om man ikke føler, naturen gør noget særligt for en," siger Matt Stevenson.

Raske børn har også gavn af natur

Forskningsprojektet, som er Matt Stevensons ph.d.-projekt, skal også undersøge naturens effekt på 'almindelige' danske skolebørn.

Denne del af forskningsprojektet foregår på danske skoler, som udvælges efter, at de har noget natur, for eksempel en lokal park, i nærheden.

Det er planen at rekruttere mindst 100 skolebørn, som får testet deres trivsel og kognitive udvikling. Halvdelen skal herefter tilbringe morgen og frokostfrikvarteret i naturen, mens den anden halvdel bliver i skolegården. Efter 30 uger måler man igen trivsel, adfærd og kognitiv udvikling.

Er du skolelærer? Så klik her, hvis du og dine elever er interesserede i at deltage i projektet.

En nem og billig måde at ændre skoledagen

Forskningen bygger videre på et spansk studie fra 2015, som fandt frem til, at skolebørns kognitive udvikling forbedres, hvis de opholder sig i og har adgang til naturen. De bliver bedre til at koncentrere sig og fungere i skolen.

"Vi regner ikke med at se en kæmpestor forskel. Men hvis man ser en lille effekt i stor gruppe børn, er det en nem og billig måde at lave ændringer i skoledagen på, som gavner mange," siger seniorforsker på Steno Sundhedsfremmeforskning, Steno Diabetes Center Copenhagen, og ekstern lektor på Københavns Universitet Peter Bentsen, som er vejleder på ph.d.-projektet.

Professor på Aarhus Universitet Per Hove Thomsen mener klart, at der er perspektiver i den nye forskning.

"Det er interessant. Også i hele denne diskussion vi har om børns opmærksomhed i institutionsmiljøer med lange skoledage og stigende krav om at præstere kognitivt," siger han.

# data[].attributes.attachment_link.title
ADHD: Er en gåtur i parken lige så effektiv som medicin?

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolebørn med ADHD koncentrerer sig bedre efter en gåtur i den lokale skov eller park, viser et studie fra USA. Danske forskere vil nu undersøge, hvor stor effekt naturen har, og om natur virker lige så godt som eller kan supplere medicin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sendt første gang d.

Virker 'en dosis natur' på samme måde som 'en dosis medicin' mod ADHD hos børn? Det er bare et af de spørgsmål, Matt Stevenson undersøger i sit ph.d.-projekt hos Videncenter for Friluftsliv og Naturformidling ved Københavns Universitet. Natursyn har mødt newzealænderen for at høre nærmere.
Vært og tilrettelægger: Dorte Dalgaard.
www.dr.dk/p1/natursyn
(Sendt første gang 2. januar).

Virker 'en dosis natur' på samme måde som 'en dosis medicin' mod ADHD hos børn? Det er bare et af de spørgsmål, Matt Stevenson undersøger i sit ph.d.-projekt hos Videncenter for Friluftsliv og Naturformidling ved Københavns Universitet. Natursyn har mødt newzealænderen for at høre nærmere.
Vært og tilrettelægger: Dorte Dalgaard.
www.dr.dk/p1/natursyn
(Sendt første gang 2. januar).

# data[].attributes.attachment_link.title
Natursyn: Kan ADHD behandles med ophold i naturen? | P1 | DR

# data[].attributes.attachment_link.description
Virker 'en dosis natur' på samme måde som 'en dosis medicin' mod ADHD hos børn? Det er bare et af de spørgsmål, Matt Stevenson undersøger i sit ph.d.-projekt hos Videncenter for Friluftsliv og Naturformidling ved Københavns Universitet. Natursyn har mødt newzealænderen for at høre nærmere. Vært og tilrettelægger: Dorte Dalgaard.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis du arbejder på en skole, spiller du en særlig rolle i barnets liv. Det er dig, der "ser" barnet hver dag med dine faglige og børnekyndige briller på.

Som medarbejder på en skole skal du sørge for at holde øje med om barnet trives: Rykker det sig fagligt? Er det med i fællesskabet? Er der noget, du kan tage dig af?

Børn med ADHD er en særlig udsat gruppe, da der ofte er en række af andre sociale og psykiske problemer at slås med for barnet og familien. Når en voksen med overskud får øje på et barn, der har det svært, holder øje med det og holder af det, så kan det gøre en kæmpe forskel for barnet og barnets fremtid.

Vi ved fra forskningen, at børn med ADHD i mindre grad end andre oplever, at de har mindst én god ven. Desuden er risikoen for mobning større. ("Børn med funktionsnedsættelser og deres familier", SFI 2011). Ensomhed og social isolation lurer således for mange af børnene, og her kan vi sætte ind i skoletiden ved hjælp af relationsopbyggende aktiviteter og fællesskaber.
Her kan du læse en guide til det pædagogiske arbejde for lærere og pædagoger omkring børn med ADHD og uden
Tal fra 2009 viser, at kun 19 % af unge med ADHD begynder på en ungdomsuddannelse. Det er et alt for lavt tal, der fortæller os, at alt for mange unges intellektuelle evner og muligheder for at fungere i et uddannelsesforløb går tabt. Vi ved jo kun alt for godt, hvor vigtig uddannelse er for kvaliteten af resten af den unges liv. Vi har alle et ansvar for at få dette tal højere op.

Viden og materialer til skoleområdet

Nedenfor har vi samlet viden og materialer om ADHD til skoleområdet.
Vild og stille - en kampagne om inklusion i skolen Hæfte med Viden om ADHD gennem øvelser og leg Pjece: Urolige og ukoncentrerede børn og unge Metodekatalog ADHD-inkluderende klubber Læs om projektet "ADHD-inkluderende klubber", hvor der blev arbejdet med unge med ADHD Du kan også læse mere om skolen og ADHD her på hjemmesiden Se Filmkompagniets tre film om inklusion i klassen

# data[].attributes.attachment_link.title
ADHD i skolen - de professionelles rolle - ADHD - Gør ADHD til håb og handlekraft

# data[].attributes.attachment_link.description
Som medarbejder på en skole skal du sørge for at holde øje med om barnet trives: Rykker det sig fagligt? Er det med i fællesskabet? Er der noget, du kan tage dig af? Børn med ADHD er en særlig udsat gruppe, da der ofte er en række af andre sociale og psykiske problemer at slås med for barnet og familien.

# data[].attributes.headline
Hjernetræning kan få elever med adfærdsproblemer til at koncentrere sig

# data[].attributes.subject
Hjernetræning kan få elever med adfærdsproblemer til at koncentrere sig

# data[].attributes.attachment_link.title
Hjernetræning kan få elever med adfærdsproblemer til at koncentrere sig - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Seks elever fra specialklasser har fået en mere hensigtsmæssig adfærd efter et forløb med såkaldt EEG-træning, hvor hjernen ved hjælp af impulser til en computer får et spejl af sig selv. Danskere forsøger nu at skaffe penge til at tilpasse den amerikanske metode til folkeskolen.

# data[].attributes.headline
Elever med autisme og ADHD er med i ny satspulje

# data[].attributes.subject
Elever med autisme og ADHD er med i ny satspulje

# data[].attributes.attachment_link.title
Elever med autisme og ADHD er med i ny satspulje - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Der skal over de tre næste år laves forsøg, som skal styrke elever med autisme og ADHD samt deres klassekammeraters sociale kompetencer og relationer. Det har et flertal i Folketinget besluttet i aftalen om satspuljemidlerne for 2017 til 2020. Der afsættes i alt 18,7 millioner kroner til forsøg fortrinsvis rettet mod elever i indskolingen.

# data[].attributes.body
Stor interesse for amerikansk inklusionsforsøg i Aarhus
Katrinebjergskolen i Aarhus afprøver som den første skole uden for New York inklusionsmodellen Nest, hvor undervisningen i en almenklasse tager udgangspunkt i behovet hos klassens elever med autisme.

# data[].attributes.body
Det er pædagogens rolle at skabe et miljø, der kan tilpasse sig hvert enkelt barn. For et barn med autisme kan hverdagslivet i folkeskolen opleves kaotisk. Derfor skal pædagogen skabe en forståelig og forudsigelig hverdag således, at barnet kan føle sig tryg i fællesskabet og dermed udvikle sig.
Dette bachelorprojekt vil til sidst ende ud i en børnebog omkring autisme.

# data[].attributes.attachment_link.title
Visuel støtte og struktur i en indskoling.

# data[].attributes.attachment_link.description
Billeder i denne lille video er taget i indskolingshuset på Løvvangskolen i Aalborg Kommune i oktober 2013. Indskolingshuset rummer elever fra 0.-1. og 2. klasse. og der er tale om samordnet indskoling, der giver mulighed for i løbet af ugen at dele børnene på tværs af klassetrin på en måde, hvor der dannes grupper, der matcher hinanden fagligt og/eller socialt.

# data[].attributes.body
Hvilken målgruppe vil vi gerne vide mere om?
Børn med autisme og børn med ADHD i indskolingen

Hvad kendetegner denne målgruppe og de pædagogiske tilbud?
De er ny i skolen og mangler retningslinjer for hvordan deres ny hverdag skal hænge sammen. Og det er også i indskolingen at vi som pædagogiske assistenter har mulighed for at være med som støtte og vejledning for disse børn.

Hvilke metoder anvendes i den pædagogiske praksis til denne målgruppe og hvorfor?
Børn med autisme har brug for retningslinjer for deres skoledag, det kan være i form af samling flere gange om dagen, fx efter hvert frikvarter - så børnene ikke behøver at skulle gå og huske på hvad de skal i næste time, men kan bruge pausen på at lege.

Hvilke aktiviteter kan/kunne vi igangsætte og hvad bør vi være opmærksom på?

Hvilke metoder kan vi med fordel gøre brug af og hvorfor?