# data[].attributes.headline
Grupp 4: Julija Zõkina, Diana-Anastassia Popova, Katrin Vool, Jaroslav Veljuhhanov, David Tsaregorodtsev.

# data[].attributes.subject
Grupp 4: Julija Zõkina, Diana-Anastassia Popova, Katrin Vool, Jaroslav Veljuhhanov, David Tsaregorodtsev.

# data[].attributes.body
1. Kui on võimalik näidata, et tunnistajal või allikal puudub motivatsioon tendentsliku info edastamiseks, tõstab see allika
2.Tuvastamine ja järjekohta asutuse kodulehel.
3.Otsi muud teabeallikad.
4.Võrdlus - üks kõige efektiivsemaid viise.
5. Infopädevuse mõiste avamisel loetletakse tavaliselt pädevusi, mille omamisel võib indiviidi pidada infopädevaks.

# data[].attributes.headline
Anna Spiridonova Ilja Ogloblin Aleksandr Vilinski Jegor Suzopov

# data[].attributes.subject
Anna Spiridonova Ilja Ogloblin Aleksandr Vilinski Jegor Suzopov

# data[].attributes.body
1. Infopädevus – digiajastu kuldoskus
2. Pädevus - võime rakendada tõeline elu-tegevuse ja olulise iseloomulik indiviidi võetud ajal selle kandmiseks tegevust; sest iga tegevus, on kaks aspekti - ressursi ja produktiivne, see on areng pädevuse määrab tulemus ressursi tooteks.
3. Infopädevuse mõiste avamisel loetletakse tavaliselt pädevusi, mille omamisel võib indiviidi pidada infopädevaks.
4. Õppimises on mul vaja erinevaid informatsiooniallikaid kodutööde tegemises ning lisamaterjaliga tutvumiseks.
5. Põhiliselt, kui on vaja leida mingi kindel artikkel, kasutan selleks Google Scholarit, mis on täpsem tavalisest Google otsingust. Samuti tuli kasuks teavikute otsimine ESTERis, sest seda kasutan ma iganädalaselt kas või raamatukogu raamatute tähtaegade pikendamiseks.

# data[].attributes.headline
Andrei Andrianov, Anastassia Fokina, Jekaterina Sviderskaja, Irina Zemljak

# data[].attributes.subject
Andrei Andrianov, Anastassia Fokina, Jekaterina Sviderskaja, Irina Zemljak

# data[].attributes.body
- ära tundma infovajaduse situatsiooni ja suutma oma infovajaduse võimalikult täpselt sõnastada;
- tunnetama, et täpne ja täielik informatsioon loob aluse arukatele otsustustele;
- oskama valida relevantseid ja sobivaid infoallikaid ning neid efektiivselt kasutada;
- oskama valida sobivat infootsingu strateegiat;
- oskama efektiivselt infot otsida;
- oskama hinnata leitud informatsiooni erinevate usaldusväärsuse kriteeriumide alusel;
- oskama leitud informatsiooni otstarbekalt koguda ja korraldada;
- oskama leitud informatsiooni õigesti tõlgendada;
- oskama informatsiooni efektiivselt ja eetiliselt kasutada erinevate ülesannete täitmiseks ja probleemide lahendamiseks

# data[].attributes.body
1.Pädevus (pädevus - ei ole tõsi)  - kättesaadavus teadmisi ja kogemusi on vaja tõhusalt tegutseda teatud ainevaldkonnas.
2.Pädevus - võime rakendada tõeline elu-tegevuse ja olulise iseloomulik indiviidi võetud ajal selle kandmiseks tegevust; sest iga tegevus, on kaks aspekti - ressursi ja produktiivne, see on areng pädevuse määrab tulemus ressursi tooteks.
3.Pädevus valdkonnas sõltumatu kognitiivne tegevus, mis põhineb assimilatsiooni teadmiste omandamise viise erinevatest allikatest, kaasa arvatud kooli (kognitiivne); Pädevus tsiviil- ja sotsiaalsed tegevused (rakendamine kodaniku rollid valija, tarbija) (ettevõte); Pädevus valdkonnas sotsiaal- ja tööhõive (sh võimet analüüsida olukorda tööturul, hinnata oma tööalaseid võimalusi, navigeerida eeskirjade ja eetika suhteid, iseorganiseerumise oskused); Pädevus kodumajapidamist (sh aspekte oma tervist, perekonnaelu, ja nii edasi.) (Pere); Pädevust kultuuri- ja vaba aja tegevused (sh valikut võimalusi ja vahendeid kasutada vaba aega, kultuuriliselt ja vaimselt rikastav isiksus).
4. Infopädevus – digiajastu kuldoskus .
5.Infopädevuse mõiste avamisel loetletakse tavaliselt pädevusi, mille omamisel võib indiviidi pidada infopädevaks.

# data[].attributes.headline
Grupp 7: Ksenia Hokkanen,Anna Ivanova,Veronika Sirman, Monika Guskova

# data[].attributes.subject
Grupp 7: Ksenia Hokkanen,Anna Ivanova,Veronika Sirman, Monika Guskova

# data[].attributes.body
1. Allikas võib olla võltsitud või rikutud, kindlad tõendid allika originaalsuse kohta tõstavad selle usaldusväärsust.
2. Mida lähemal on allikas sündmusele, mida selle abil kirjeldada soovitakse, seda enam võib allikat usaldada.
3. . Tendentslike allikate kasutamist tuleb vältida või tasandada ka teisele poolele kallutatud allikate kasutamisega.
4. . Kui on võimalik näidata, et tunnistajal või allikal puudub motivatsioon tendentsliku info edastamiseks, tõstab see allika usaldusväärsust.
5. . Reliktid e. jäänukid (nt. sõrmejälg) on usaldusväärsemad allikad kui narratiivid e. jutustused (nt. kiri)

# data[].attributes.headline
Grupp 6. Elizaveta Rumjantseva, Leonid Hobotov, Ksenia Gruzdneva, Artjom Pjatikonnov, Irina Jakimova

# data[].attributes.subject
Grupp 6. Elizaveta Rumjantseva, Leonid Hobotov, Ksenia Gruzdneva, Artjom Pjatikonnov, Irina Jakimova

# data[].attributes.body
1.Infopädevus on kompetentside kogum, mis võimaldab üksikisikuil teada, millal ja miks nad infot vajavad, kust seda leida ning kuidas seda hinnata ja eetiliselt kasutada ning edastada.
2.
3.
4.
5.

# data[].attributes.body
1.Infopädevus – digiajastu kuldoskus
2.Infopädevuse koostisse kuuluvate oskuste seast on kasutajakoolituse raames traditsiooniliselt õpetatud infoallikate tundmist ja infootsingut.
3.Infopädevuse mõiste avamisel loetletakse tavaliselt pädevusi, mille omamisel võib indiviidi pidada infopädevaks.
4.See tähendab, et kõige olulisem ressurss meie igapäevaelus on informatsioon.

5.Allikakriitika on infoallika usaldusväärsuse ja olulisuse kriitiline hindamine.