# data[].attributes.body
אנה פלינר
מנהלת גן תקשרות
העיצוב האונבסאלי יוצא מנקודת הנחה שאין דבר כזה בן אדם ממוצע . רוב המרחבים במערכת החינוך מעוצבים עבור האדם הממוצע שלא קיים במציאות . כל אדם הוא ייחודי ובעל צרכים יחודיים לו . העיצוב האונברסאלי מפתח מגוון סביבות ומכשירי עזר עבור אנשים בעלי צרכים מיוחדים כמו כן ניתן לומר שהמכשירים המפתחים בגישה זו יהיו בשימוש למספר המירבי ביותר של אנשים .

# data[].attributes.headline
מורן זרחין (ביה"ס הירוק, הוד השרון) משימה 2: א. כיצד החומר הלימודי המאושר על ידי משרד החינוך תומך ביישום המודל בבית הספר? ב. האם על צוותי ההוראה להשתמש בחומר הלימודי הקיים וממנו ליצור, באופן עצמאי (כל בי"ס על פי ראות עיניו) "חומרי משנה" התומכים בלמידה  במודל ה-UDL?. ג. איזה תהליך צריך ביה"ס או המורה האינדיבידואל לעבור כדי להפוך את מודל הלמידה להיות אורך חיים ולא "פרוייקט". אני חושבת שיש להתחיל בצעדים הפרקטיים הקלים ליישום, עוד לפני ש"מייצרים" חומרי למידה כתובים ומוסדרים. אבל, גם לצורך יישום הלכים הפרקטיים הפשוטים ביותר, על המורה להכיר את התלמידים שלו היטב על מנת לדעת איזה מענה יש לתת לכל ילד. לכן, על המודל להיות מיושם כבר במסגרת הממלכתית הראשונה שהילד נקלט בה.  

# data[].attributes.subject
מורן זרחין (ביה"ס הירוק, הוד השרון) משימה 2: א. כיצד החומר הלימודי המאושר על ידי משרד החינוך תומך ביישום המודל בבית הספר? ב. האם על צוותי ההוראה להשתמש בחומר הלימודי הקיים וממנו ליצור, באופן עצמאי (כל בי"ס על פי ראות עיניו) "חומרי משנה" התומכים בלמידה  במודל ה-UDL?. ג. איזה תהליך צריך ביה"ס או המורה האינדיבידואל לעבור כדי להפוך את מודל הלמידה להיות אורך חיים ולא "פרוייקט". אני חושבת שיש להתחיל בצעדים הפרקטיים הקלים ליישום, עוד לפני ש"מייצרים" חומרי למידה כתובים ומוסדרים. אבל, גם לצורך יישום הלכים הפרקטיים הפשוטים ביותר, על המורה להכיר את התלמידים שלו היטב על מנת לדעת איזה מענה יש לתת לכל ילד. לכן, על המודל להיות מיושם כבר במסגרת הממלכתית הראשונה שהילד נקלט בה.  

# data[].attributes.headline
שרונה שומחייב

# data[].attributes.subject
שרונה שומחייב

# data[].attributes.body
מחנכת כיתת ו-ז-ח בבית ספר לילדים עם הפרעות נפשיות רגשיות. בית ספר "מעגלים" בנתניה.

קראתי קטע מתוך המאמר עיצוב סביבה אוניברסלית מתוך "הכלה למעשה" וזה רק מחדד לי את חשיבות עיצוב הסביבה והתאמתה לצרכי הכיתה, כמה היא מקדמת את תלמידי הכיתה.
התחברתי גם מאוד לשיר שמוצג בתחילת המאמר הממחיש כמה שוני יש בין התלמידים וכמה חשוב לתת תשומת לב לצרכיהם.
יש ילדים / לאה גולדברג
יש בעולם כל מיני ילדים
יש אמיצים ויש נפחדים
יש עליזים ויש נרגזים
יש מהססים ויש המנסים
יש עצורים ויש פתוחים
יש שחוששים ויש שבטוחים
יש מהירים ויש איטיים
יש עצובים ויש צוחקים
ויש בידינו ציבור המורים
צרור מפתחות שפותחים וסוגרים.
יש בעולם כל מיני ילדים
יש אמיצים ויש נפחדים
יש עליזים ויש נרגזים
יש מהססים ויש המנסים
יש עצורים ויש פתוחים
יש שחוששים ויש שבטוחים
יש מהירים ויש איטיים
יש עצובים ויש צוחקים
ויש בידינו ציבור המורים
צרור מפתחות שפותחים וסוגרים
ועלינו להתאים בידע וביטחון
ללבו של כל ילד את המפתח הנכון.

# data[].attributes.body
לי פייטל (ביה"ס הגליל, תל אביב). צפיתי בסרטון שמסביר על עקרונות ה-UDL. ניסיתי להבין מה הם העקרונות המנחים של עבודה לפי מודל UDL?
הוראה לפי מודל UDL משלבת מספר אמצעים להקניית חומר. לא רק ייצוג סימבולי על הלוח, אלא גם שימוש בעזרים פיזיים, ויזואליים, שמיעתיים.
בנוסף, יש לאפשר לתלמידים להביע ולבטא את הידע שלהם בדרכים שונות; חלק בכתיבה, חלק במפה, חלק בבניית מודל (דוגמאות).
עיקרון שלישי ואחרון, מרכיב קריטי נוסף הוא כיצד מורים מובילים להנעת התלמידים ללמוד בכיתה. כל תלמיד יכול להיות מונע ממוטיבציה ומגירויים שונים.

# data[].attributes.headline
במאמר "Educating towards Inclusive Education" נטען כי מורים בעלי תחושת מסוגלות עצמית הם בעלי ההשפעה הרבה ביותר על תלמידים. תחושת מסוגלות עצמית של מורה תלויה בעיקר בתפיסת המורה את האופן שבו הוא יכול להתמודד עם תלמידי חינוך מיוחד.  כמו כן, גם לסביבת בית הספר נרשמה חשיבות בהתמודדות עם תלמידי חינוך מיוחד: יידוע מורים בצרכיהם הלימודיים של התלמידים הם בעלי חשיבות רבה להתנהלותם של המורים עם אותם תלמידים, והיעדרה של אינפורמציה רלוונטית מהווה חסם בגישת המורה אל התלמיד בעל הצרכים המיוחדים. 

# data[].attributes.subject
במאמר "Educating towards Inclusive Education" נטען כי מורים בעלי תחושת מסוגלות עצמית הם בעלי ההשפעה הרבה ביותר על תלמידים. תחושת מסוגלות עצמית של מורה תלויה בעיקר בתפיסת המורה את האופן שבו הוא יכול להתמודד עם תלמידי חינוך מיוחד.  כמו כן, גם לסביבת בית הספר נרשמה חשיבות בהתמודדות עם תלמידי חינוך מיוחד: יידוע מורים בצרכיהם הלימודיים של התלמידים הם בעלי חשיבות רבה להתנהלותם של המורים עם אותם תלמידים, והיעדרה של אינפורמציה רלוונטית מהווה חסם בגישת המורה אל התלמיד בעל הצרכים המיוחדים. 

# data[].attributes.headline
דמקו דינקו (בית ספר טבנקין ) 

# data[].attributes.subject
דמקו דינקו (בית ספר טבנקין ) 

# data[].attributes.body
מורה אעמיתה בכיתה ב ' כיתת תקשורת
בחרתי בסרטון של אוהד

# data[].attributes.headline
עינת סיחון שגיא, מורת שילוב בבית חינוך גורדון בת"א. מנחת סטאז'- ד"ר שרית שטיין

# data[].attributes.subject
עינת סיחון שגיא, מורת שילוב בבית חינוך גורדון בת"א. מנחת סטאז'- ד"ר שרית שטיין

# data[].attributes.body
מתוך: מאמר דעה: ד"ר אורלי הבל
משפט מפתח במאמר: "תנאי הכרחי להצלחה לימודית וחברתית של ילדים עם צרכים מיוחדים בבתי ספר רגילים היא עמדתם החיובית של המורים בנוגע לשילובם עם קבוצת השווים".
כמורת שילוב, אני מתחברת לכך שצריך להיות קשר חיבוי בין מורה ותלמיד המשולב בכיתה. אם תהיה עמדה חיובית כלפי התלמיד המשולב מצד המורה, כך גם לשאר התלמידים בכיתתו תהיה עמדה וחיובית ומכאן הפן הריגשי יתחזק והמסוגלות העצמית שלו בלמידה תתחזק.

# data[].attributes.headline
שרלי ארגומנדזדה סקורה

# data[].attributes.subject
שרלי ארגומנדזדה סקורה

# data[].attributes.body
מחנכת כיתה ד תקשורתית
בסדנה אצל שרית שטיין

בחרתי לצפות בסרטון שמסביר על מודל ה udl. המילים שבלטו לי ולדעתי הן המפתח למודל זה הן:
גמישות
בחירה
דרכי הוראה מגוונות
חשיבה שונה

# data[].attributes.body
מחנכת כיתה א בבית ספר תקשורתי. בית ספר "אופקים" ביבנה.
מתוך הקטע- "שילוב ילדים עם אוטיזם בחינוך הרגיל" התחדד לי עד כמה השילוב הוא חשוב ורצוי לחשוף את תלמידי החינוך הרגיל לערכים : קבלת השונה, סבלנות, סובלנות ועוד. השילוב נותן שוויון הזדמנויות לאותם ילדים בתחום החברתי, הלימודי, האישי והנפשי.

# data[].attributes.headline
אור שבשין מורת שילוב בבית הספר יהודה המכבי

# data[].attributes.subject
אור שבשין מורת שילוב בבית הספר יהודה המכבי

# data[].attributes.body
בחרתי במאמר "סטודנטים להוראה הלומדים לצד אנשים עם צרכים מיוחדים הופכים לטובים יותר", אני מאמינה שככל שאנשי חינוך ייחשפו בשלב מוקדם יותר לאנשים/ תלמידים עם צרכים מיוחדים הם יכירו דפוסי למידה וחשיבה שונים, דרכי ההוראה שלהם ישתפרו ויהפכו עשירות ומגוונות יותר מאשר היו נחשפים אליהם רק בסיום הלימודים.
אני סבורה כי ברגע שנקיף את עצמנו באנשים דומים לנו, לא נצליח להתפתח ולהשתנות אלא נשאר במקום שבו התחלנו. לעומת זאת, כאשר נקיף את עצמנו במי ששונה מאיתנו. נוכל לצמוח ולהגיע למקומות שאפילו לא חלמנו.

# data[].attributes.headline
הנושא שלנו -  איך אנחנו יכולים לפעול טוב יותר כדי לשלב תלמידים בכיתה שלנו?                                                         1. מאמר-"ילדי הבועה בחיי הבבואה-שילוב ילדים עם אוטיזם בחינוך הרגיל" , לימד אותי כי מושג השילוב מביא איתו מחשבה פילוסופית חברתית כי לכל אדם זכות להתחנך במסגרת חברתית בה הוא חי. כיוצא בזה המחשבה עד כמה מכבדים רעיון זה עד לכדי יישום אמיתי להתאים את התלמידים למקום המתאים והבטוח להם.                       2.שאלה- איך המת"י יתייחסו אל מוסד המפר זכות בסיסית זו מתלמיד.                                                                  תשובה- הרי הרעיון של הזכות הבסיסית הזו היא לא להפריד את התלמיד ולא לפגוע בזכותו, ויתרה מכך החשיבות לזכות ההתאמה.

# data[].attributes.subject
הנושא שלנו -  איך אנחנו יכולים לפעול טוב יותר כדי לשלב תלמידים בכיתה שלנו?                                                         1. מאמר-"ילדי הבועה בחיי הבבואה-שילוב ילדים עם אוטיזם בחינוך הרגיל" , לימד אותי כי מושג השילוב מביא איתו מחשבה פילוסופית חברתית כי לכל אדם זכות להתחנך במסגרת חברתית בה הוא חי. כיוצא בזה המחשבה עד כמה מכבדים רעיון זה עד לכדי יישום אמיתי להתאים את התלמידים למקום המתאים והבטוח להם.                       2.שאלה- איך המת"י יתייחסו אל מוסד המפר זכות בסיסית זו מתלמיד.                                                                  תשובה- הרי הרעיון של הזכות הבסיסית הזו היא לא להפריד את התלמיד ולא לפגוע בזכותו, ויתרה מכך החשיבות לזכות ההתאמה.

# data[].attributes.headline
ערין אלוחואח - מורה מקצועית ( כיתות א-ד )בבי"ס בית חינוך המעפילים לוד . מנחת סטאז' ד"ר שרית שטיין . 

# data[].attributes.subject
ערין אלוחואח - מורה מקצועית ( כיתות א-ד )בבי"ס בית חינוך המעפילים לוד . מנחת סטאז' ד"ר שרית שטיין . 

# data[].attributes.body
קראתי קטע מתוך המאמר " עיצוב אוניברסלי ללמידה "
ולמדתי שני דברים :
שהוא מתמקד בעיקר בהכרת סביבת הילד, הסביבה הלימודית, תוכנית הלימוד ולא פחות חשוב דרכי ההערכה על מנת ליצור המשכיות ושמירה על מוטיבציה.
הדבר השני הוא השיר  ( המפתחות ) שלא הכרתי לפני כן,
שמראה שכל ילד הוא מיוחד ולכל ילד יש את הדרך הייחודית שלו ללמוד, וכשמבינים זאת זה מעורר את הדמיון ואת היצירתיות אצל המורה משום שזה יוצר אתגר למצוא את המפתח המתאים לליבו ולחיבורו של הילד ללמידה.

# data[].attributes.headline
אלמוג שבי - הגימנסיה העברית הרצליה - מלמד תיכון מדעי המחשב - מנחת סטאז': סמדר בר טל

# data[].attributes.subject
אלמוג שבי - הגימנסיה העברית הרצליה - מלמד תיכון מדעי המחשב - מנחת סטאז': סמדר בר טל

# data[].attributes.body
בעזרת עקרונות אלו אנו מאפשרים שוויון הזדמנויות: בין אם לתלמיד חלש ובין אם לתלמיד חזק שצריכים לטפח אותו.
מקור השם הוא מאדריכלות ובפיתוח מוצרים והכוונה היא שהעיצוב והתכנון מותאם לכולם.
באמצעות שיטות אלה אנו עדים למגוון גמיש של מטרות בכל מיני רמות קושי, מתודות שמתפתחות לעיתים תוך כדי תנועה, אוסף של חומרי לימוד ודרכי הערכה אשר מאפשרים לצוות החינוך וההוראה לספק את הצרכים השונים של התלמידים.

# data[].attributes.headline
יאגודייב אליאן (בית ספר "חביב" - מנחת סטאז' קרן טל אמסלי)

# data[].attributes.subject
יאגודייב אליאן (בית ספר "חביב" - מנחת סטאז' קרן טל אמסלי)

# data[].attributes.body
לפי - UDL: Principles and Practice.
עקרון וישום עיצוב הסביבה האונברסלית מסיט את תשמת הלב העיקרית של מערכת החינוך מהתלמיד ה"מומצע" וממקד אותה דווקא על התלמידים שהשיטה הסטנדרטית לא עוצבה עבורם; תלמידים מתקשים, תלמידים שלומדים לא בשפת אמם, תלמידים עם מוגבלויות ותלמידים בקצהו השני של הספקטרום- תלמידים מתקדמים, שמרגישים שעיצוב השיעור הרגיל משעמם, מתסכל ואף מונע מהם להתקדם ולהנות מהלמידה.
העקרון (UDL) דוגל ומעצב חוויות למידה שתקפות עבור כלל תלמידים שונים מכל קצוות הטווח, כאשר מטרתו העיקרית היא לייטב את תהליך הלמידה של אותם תלמידים. כאשר הדרך לעיצוב למידה אוניברסלי היא היכולת להיות גמישים בכל הקשור לעיצוב הלמידה.

# data[].attributes.headline
לי  רביבו מסר,בית ספר גבעולים, מנחה: ליבי עזריהו

# data[].attributes.subject
לי  רביבו מסר,בית ספר גבעולים, מנחה: ליבי עזריהו

# data[].attributes.body
בסרטון על המודל ניתנים שלושה עקרונות ללמידה אוניברסלית:
1. הצגת החומר באופנים שונים (לדוגמא שימוש באמצעים חזותיים, מוחשיים)
2. אופני למידה ופעילות מגוונים. (אפשרויות מגוונות להבעה) תלמידים שונים מבטאים את עצמם באופנים שונים ויכולים להיות מאוד יצירתיים בדרכי הלמידה שלהם.
3. לעורר סקרנות ועניין בילדים בדרכים שונות.

# data[].attributes.headline
ענבל סורפין, מורה מקצועית מדמח ומתמטיקה , מנחה סמדר בר טל

# data[].attributes.subject
ענבל סורפין, מורה מקצועית מדמח ומתמטיקה , מנחה סמדר בר טל

# data[].attributes.body
אני צפיתי בסרטון הנ"ל ולמדתי מתוך דוגמאת הסרטון של מורה שמנסה ללמד את תלמידיה על סלט ירקות שהבסיס של ה udl הוא בעצם על מגוון אמצעי המחשה והנגשת המידע (כמו לדוגמא הבחירה שדן נתן במשימה), לאפשר לכל תלמיד ללא הורדת הרמה הנדרשת של החומר להגיע לרמת הידע בדרך הנוחה לו , נגיד יש תלמידים שמיעתיים ותלמידים עם ויזואלית צילומית שצריכים את זה עם תמונות וכו'. בסרטון ניתן לראות איך ברגע שניתן המגוון כל תלמיד לוקח חלק פעיל בלמידה ומגיע גם להבנת הילד, המטרה הושגה ובדרך חיובית וחוויתית של הלומד ללא תסכול.

# data[].attributes.headline
ליטל סויד בית ספר יובלים גני תקווה מחנכת כיתה ה' - יש לי בכיתה 5 ילדי שילוב

# data[].attributes.subject
ליטל סויד בית ספר יובלים גני תקווה מחנכת כיתה ה' - יש לי בכיתה 5 ילדי שילוב

# data[].attributes.body
"ויש בידינו ציבור המורים צרור מפתחות שפותחים וסוגרים ועלינו להתאים בידע וביטחון ללבו של כל ילד את המפתח הנכון "

קראתי את המאמר "עיצוב אוניברסלי ללמידה"
מאוד התחברתי לציטוט למעלה , בתור מחנכת אני נמצאת כל יום במערבולת של רגשות .
כל ילד חווה את העולם אחרת וכל ילד וילדה צריכים גישה אחרת. לדוגמא יש לי ילדים מחוננים בכיתה שכדי להגיע ללב שלהם צריך לדבר איתם רק על הנושאים שמעניינים אותם ומשחקי מחשב שהם אוהבים אחרת הם משתעממים בשיחה איתך והשפה איתם יותר בוגרת ואם אדבר איתם בשפה מותאמת גיל הם לא ימצאו גישה וחיבור איתי, יש ילד שכדי להגיע ללב שלו הוא חייב חיבוקים וחיזוקים חיוביים, יש ילדה שחייבת שיחות אישיות והכוונה צמודה ויש ילדה שרק צריכה שיראו אותה . לכן המשפט הזה כל כך נכון להוראה כי אין לנו מפתח אחד אלא צרור מפתחות שמובילות לדרכים שונות כדי להגיע לכל ה30 תלמידים בכיתה . לכן אני מאוד מתחברת למודל UDL כי אני חושבת שבעידן של היום והמודעות שיש היום אי אפשר להיות עם גישה אחת ללמידה אלא צריכים למצוא להעביר חומר בכמה דרכים שונות כדי שכל ילד ימצא את המפתח לדלת שלו וירגיש חלק. אני יודעת שהיום יש הרבה יותר כלים מפעם ולכן הייתי מאוד שמחה להיות מודעת אליהם ולדעת איך להשתמש בהם בכיתה גדולה .
בחרתי להוסיף גם את השיר "חברים מכל מיני צבעים" אולי הוא מדבר על שוני במראה אבל אם נתאים את השיר לעידן של היום אני מדברת על שוני בראיית העולם והדרכים להתמודד איתו ולבטא את עצמי החוצה.

# data[].attributes.attachment_link.title
חברים בכל מיני צבעים - שרית חדד

# data[].attributes.body
מורה למתמטיקה כיתות ו', ז', ח', בית ספר קשת בזיכרון יעקב, מדריכה פדגוגית – אלה שראל.

בחרתי לקרוא את המאמר "שילוב ילדים עם אוטיזם". מתוכו נחשפתי ולמדתי על כך שישנה השפעה על הסביבה של הילד ולא רק על הילד עצמו, כלומר, יתרונות והחסרונות של השילוב לילד, לילדים המשלבים אותו ולמשפחה שלו. דבר שלא חשבתי עליו לפני כן, כלומר, ידעתי שקיימת חשיבות לשילוב תלמידי אוטיזם בבתי ספר רגילים, אבל לאחר קריאת המאמר נחשפתי ליתרונות ולחסרונות המשפיעים גם על הסביבה של הילד.

# data[].attributes.headline
עקרונות UDL מאי פלד

# data[].attributes.subject
עקרונות UDL מאי פלד

# data[].attributes.body
מאי פלד מלמדת מתמטיקה כיתות ג בבית הספר ארן
מנחת סטאז קרן טל אמסילי

צפיתי בסרטון-עקרונות UDL

מגוון דרכי הצגה של החומר הלימודי-להקנות במספר דרכים את החומר-בעזרים ויזואליים פיזיים משמעותיים.

מגוון דרכי ביטוי של התלמיד להראות מה למד- להראות מה למעשה נלמד בדרכים שונות- בכתיבה, בציור, בסרטון- כלדרך ביטוי שיכולה להביע על תהליך למידה

מגוון דרכי השתתפות של התלמידים בתהליך הלמידה-איך המורה למעשה מוביל להנעת התלמיד ללמידה בכיתה. עלינוכמורים להבין שכל תלמיד מונע ממוטיבציה שונה ועלינו להבין כיצד לנהל את זה.

# data[].attributes.headline
לינוי גואטה בניטה 

# data[].attributes.subject
לינוי גואטה בניטה 

# data[].attributes.body
מורה לעברית ומקרא בכיתות ג',ד',ו', בבית ספר הלל צור בנתניה. מדריכה פדגוגית: אלה שראל מחלב.
בחרתי להתייחס למאמר- "שילוב ילדים עם אוטיזם החינוך הרגיל".
כמובן כל נושא השילוב הוא נושא שמעסיק המון את צוותי ההוראה במערכת החינוך. בחרתי להתייחס לשילוב תלמידים עם אוטיזם במערכת החינוך הרגילה. שילוב תלמידים עם לקות מסוימת בחינוך הרגיל יכול לתרום רבות לשני הצדדים והקריאה במאמר חיזקה לי מאוד את הדעה הזו. מוזכר במאמר שתלמידים על הרצף האוטיסטי מגלים יכולות קוגנטיביות גבוהות כאש הם משולבים בחינוך הרגיל. בחרתי להתייחס לאמירה הזו ולומר שבבית הספר שאני מלמדת אני רואה איך השילוב תורם ועוזר לילדים המשולבים מבחינה לימודית וכמובן גם מבחינה חברתית, השילוב חשוב ביותר גם לתלמידים ה"רגילים" וגם לתלמידים המשולבים. התלמידים ה"רגילים" לומדים לקבל ולהיחשף מגיל קטן לקבוצות שונות בחברה שלנו, והתלמידים המשולבים יכולים להתפתח ולהשתלב רבות תוך שיתוף פעולה לימודי וחברתי עם כלל התלמידים. וכמובן בעתיד יהיה להם קל יותר להשתלב בשוק העבודה.

# data[].attributes.headline
אורה ימר- גננת משלימה בגני טרום-טרום חובה וטרום חובה בחינוך הרגיל מאזור השרון. מדריכה- ענת בן שבת

# data[].attributes.subject
אורה ימר- גננת משלימה בגני טרום-טרום חובה וטרום חובה בחינוך הרגיל מאזור השרון. מדריכה- ענת בן שבת

# data[].attributes.body
לאור הצפייה בראיון עם אוהד שפייזר המאובחן באספרגר, נחשפתי לדרך בה הוא מתמודד עם קשיים בעיקר עם סיטואציות חברתיות. הקושי העיקרי שהוא חש הינו היכולת להבין סיטואציות חברתיות ולעיתים אינו מצליח להתמודד במצבים מסויימים באופן טבעי, ונאלץ להתאמץ ולהתנהג בצורה שהיא לא טבעית עלולה לתסכל אותו כי אינו מצליח. כמו כן, ההבנה שלו ראויה להערכה כי עליו להתנהג באופן טבעי ועל הסביבה להבין אותו בכדי שההתנהגות שלו לא תהיה מאולצת. דרך סרטון זה, קיבלתי הצצה לעולמו של אדם המאובחן על הספקטרום האוטיסטי, היכולת להבין את האחר ולפתח כלפיו אמפתיה גדולה יותר על מנת שיהיה חלק מהחברה בזכות עצמו ולא להתאמץ להיות האדם שהוא לא.

# data[].attributes.headline
נור שאשא - מחנכת כיתה ה' בבית ספר טבנקין .מדריכה: אריאל ליפשיץ

# data[].attributes.subject
נור שאשא - מחנכת כיתה ה' בבית ספר טבנקין .מדריכה: אריאל ליפשיץ

# data[].attributes.body
בחרתי במאמר "עיצוב אוניברסלי ללמידה" - קראתי חלק מהעמודים וכולם מתבססים על עקרון ה"קבלה" ,ה"גמישות" והמענה שהמורים צריכים לתת לתלמידים  כך שלא יהיו להם חסמים כל שהם בהתנהלות בכיתה.
השאלות שלי - איך המורה ייחשף לכל "
הדלתות" השונות בכדי להתאים אותם לתלמידים השונים באופן במיטבי בזמן כל כך קצר?
- כמו לתלמידים גם למורים יש "חסמי למידה" עם תחומים שהם שונים ולא מוכרים להם , איך הם יוכלו לעשות את השינוי ?

# data[].attributes.body
שירי טבע, מורה למוזיקה כיתות א'-ג'. ראיתי את הסירטון שמסביר מה היא בעצם שיטת ה UDL, ולמדתי ממנו על האתגרים והפתרונות שלהם בלמידה משותפת של ילדים בעלי מוגבלויות ו"נורמטיביים". נוכחתי לדעת שבעיני רוחה של השיטה לכל אתגר יש פתרון, בין אם הוא פתרון פיזי כמו כיתות מונגשות, פתרון חינוכי דרך תוכניות לימוד ועוד.

# data[].attributes.headline
מיכל דגן (מורה מקצועית- רבי מלל כיתות ו,ז,ח - בית הספר יגאל אלון גבעתיים). מנחת סטאז׳ קרן טל אמסילי. 

# data[].attributes.subject
מיכל דגן (מורה מקצועית- רבי מלל כיתות ו,ז,ח - בית הספר יגאל אלון גבעתיים). מנחת סטאז׳ קרן טל אמסילי. 

# data[].attributes.body
קראתי את המאמר עיצוב אוניברסאלי. ״עיצוב אוניברסאלי ללמידה קשור קשר הדוק להיבטים הקוריקולריים - מטרות ההוראה, דרכי ההוראה, חומרי ההוראה והלמידה ואופני הערכת הלמידה. לפיכך,
יישום העיקרון של עיצוב אוניברסאלי בהקשר החינוכי כרוך בביצוע התאמות
קוריקולריות והתאמות בהערכה, וזאת כדי לאפשר נגישות לתכנית הלימודים
הכללית״.
בעקבות קריאת המאמר והקטע המצוטט עולות מספר שאלות:
1. מהן ההתאמות בביצוע הערכה?
2. מלבד גיוון בדרכי ההוראה ומתן בחירה לתלמידים באלו עוד כלים ניתן להעזר?

# data[].attributes.attachment_caption
בחרתי בסרטון שמסביר מהו UDL. כל ילד הוא עולם ומלואו. עלינו כמורים לראות את כל ילדי הכיתה ככל האפשר. בסרטון היה חזרה על המילים: נתיבים, גישות, התגמשות, למידה מגו

# data[].attributes.headline
אדווה חייבי, מורה למוסיקה ביסודי א-ו (מדריכת סטאז - ליבי עזריהו)

# data[].attributes.subject
אדווה חייבי, מורה למוסיקה ביסודי א-ו (מדריכת סטאז - ליבי עזריהו)

# data[].attributes.body
חגית היימן- כיתה ד' בית ספר ביכורים- קרן טל מנחת סטאז.
למדתי מתוך הסרטון שבחור לא ידע מה יש לו עד גיל מסוים, וכשהנודע להורים שלו שיש לו תסמונת אספרגוס הם אמרו לו שאין לו מה להתבייש ושיש שם למה שיש לו ושהוא לא שונה. בנוסף הבחור כשהוא גדל הוא חקר מה זה אומר תסמונת אספרגוס. בנוסף למדתי שהתסמונת הזו צורפה להגדרה של אוטיזים

# data[].attributes.body
עדי שוירמן. מחנכת כיתה א' בבית ספר יסודי צומח 1200 בהוד השרון.
מנחה: ד"ר אריאל ליפשיץ.
קראתי את המאמר "עיצוב אוניברסלי ללמידה - הכלה
למעשה". מצא חן בעיני שהגישה מתמקדת בעיצוב הסביבה, חומרי הלימוד ודרכי ההוראה
כך שיתאימו לטווח רחב של משתמשים. המשמעות של זה בכיתה היא שכאשר כל הנ"ל מתוכננים
על פי המודל, כלל התלמידים בכיתה (ולא רק אלה עם הצרכים המיוחדים) זוכים להנות מיישום
המודל - כלומר, מהוראה עשירה ומגוונת.

עבורי, כמורה חדשה, עיקר הקושי והאתגר טמון בכך שאני לא יודעת עדיין לזהות את כל הקשיים (חסמי למידה כפי שהם מכונים במאמר) ולדייק לכל קושי את ההנגשה המיטבית.

# data[].attributes.body
מדריכה פדגוגית- אלה שראל מחלב.
אני מורת שילוב לכיתות ד-ו בבית ספר לאה גולדברג בכפר סבא, הוא בית ספר יסודי שמשתייך לחינוך הרגיל וכחלק מהתפקיד שלי אני רואה המון סוגי שילוב של החינוך המיוחד במערכת הרגילה ובין היתר של ילדי ה ASD. המאמר חיזק לי את החוויה האישית שלי שמראה כי השילוב הוא המפתח לקבלה של השונה בחברה. על ידי שילוב הילדים האלו אנו לא רק תורמים להם אלא לכלל הכיתה ומלמדים אותם הכלה, קבלת האחר וסובלנות על בסיס יומי ובכל מגדילים את הסיכויים שלנו להפוך לחברה נעימה יותר ומקבלת יותר.

# data[].attributes.headline
עדית שמואלי- מורה למתמטיקה כיתות ג'. מנחת הסטאז' קרן טל

# data[].attributes.subject
עדית שמואלי- מורה למתמטיקה כיתות ג'. מנחת הסטאז' קרן טל

# data[].attributes.body
צפיתי בסרטון על עקרונות עיצוב סביבת למידה אוניברסלית:
היו מספר דברים שנאמרו בסרטון שישארו איתי בהמשך דרכי כמורה:
1. שאין דבר כזה ה"לומד הממוצע"- זה פיקצייה שגורמת לנו המורים לנסות ולכוון את כולם לשם, למרות שאנחנו מפספסים המון ילדים בדרך.
2. אנחנו תמיד דואגים לתלמידים ה"חלשים", אבל גם התלמידים ה"חזקים" מפסידים המון מהתפיסה השגויה הזאת- הם משתעממים ולא מאותגרים.
3. למדתי שהתפקיד שלי אינו מסתכם ב"ללמד את החומר" אלא להפוך את התלמידים שלי ללומדים מאומנים- שיודעים ללמוד, סקרנים, עצמאיים ועוד.
4. בבואי לתכנן שיעור חשוב לשאול את עצמי- מה המטרות של השיעור? מה החומרים שעלי לדאוג שיהיו בשיעור, באיזה שיטות אלמד וכיצד אבחר לבצע הערכה
5. עלי לגלות גמישות בעשייה ולאפשר לתלמידים שלי לקלוט את המידע במספר דרכים שונות, לאפשר להם מספר דרכים לבטא את מה שלמדו וכל הזמן לחשוב על המעורבות של התלמידים שלי בשיעור- כך שאוכל להעלות את המוטיבציה שלהם ושהלמידה תהיה משמעותית וחשובה להם.
תודה

# data[].attributes.headline
יונית שדדי (סטאז׳רית) גננת משלימה בגן טרום חובה

# data[].attributes.subject
יונית שדדי (סטאז׳רית) גננת משלימה בגן טרום חובה

# data[].attributes.body
קראתי את המאמר ״יישום גישת עיצוב אוניברסלי ללמידה בסביבת למידה המשלבת תלמידים עם הפרעת למידה ספציפית״ של ד״ר שרה גבעון שנכתב ב2017.

במאמרה היא מסבירה כיצד גובש מודל העיצוב האוניברסלי ללמידה, שמטרתו לאפשר לתלמידים עם צרכים מיוחדים לקבל את כל הסיוע הדרוש להם מבלי לחוש שונים וחריגים, אלא כשווים בין שווים.

גישת העיצוב האוניברסלי ללמידה היא דרך להתאים את הלמידה למגוון סוגים של לומדים, כדי לאפשר לכל תלמיד, גם לתלמיד המתקשה בלמידה, הזדמנות ללמידה משמעותית. הגישה דוגלת בכך שההבדלים בין התלמידים הם דבר טוב ולא בעיה שיש לפתור.

במאמרה היא מציגה שלושה עקרונות לגישת העיצוב האוניברסלי:

1. מגוון וריבוי של אופני ייצוג – כך מתאפשר למגוון הלומדים לרכוש ידע בצורה המתאימה והרלוונטית לכל אחד מהם.

2. מגוון וריבוי של דרכי פעולה ודרכי הבעה – כך מתאפשר ללומדים השונים לבטא את יכולותיהם ואת הידע שרכשו.

3. מגוון וריבוי של פעילויות לימודיות – כך נוצרות הזדמנויות "להתחבר" לתחומי העניין של הלומדים, להציג אתגרים אינטלקטואליים מתאימים ורלוונטיים, להעלות את רמת המוטיבציה של הלומדים ולהגביר את הנאתם מהלמידה.

בסיכום המאמר כותבת (גבעון, 2017) כי גישת העיצוב האוניברסלי ללמידה היא גישה אידיאלית ביותר. אולם נראה כי יישומה אינו פשוט כלל ועיקר בשל הדרישות הגבוהות שהיא מציבה למורה ולצוות החינוכי הנדרש ליישמה (עיצוב תכנית לימודים העונה על צרכי כלל התלמידים, גיוון בדרכי הוראה והערכה, שימוש בטכנולוגיה מסייעת עבור כלל הלומדים, עיצוב מבחנים נגישים ועוד). מאמרה התמקד ביתרונות הגישה, אך לא עסק בצדדים הפחות מאירים שלה – קשיי היישום.

# data[].attributes.headline
עדן אברמוב, מורה מקצועית בבית הספר הלל צור, נתניה. מנחת סטאז'- קרן טל אמסילי.

# data[].attributes.subject
עדן אברמוב, מורה מקצועית בבית הספר הלל צור, נתניה. מנחת סטאז'- קרן טל אמסילי.

# data[].attributes.body
בחרתי לקרוא את המאמר "עיצוב אוניברסאלי ללמידה". מתוך קריאת המאמר, למדתי על ההבדל בין הוראה מתקנת לעיצוב אוניברסאלי ללמידה. ניתן להבין כי הוראה מתקנת מתייחסת לקשיים ולחוזקות של התלמיד. לעומת זאת, עיצוב אוניברסאלי מתייחס לסביבה של התלמיד, כלומר המטרה היא ליצור סביבה נגישה דרך שימוש בחומרי הוראה, דרכי הוראה מגוונים הנותנים מענה לשונות בכיתה.  כמו כן, בסביבה לימודית אוניברסאלית, יש להתייחס לכיתה כולה, כאשר כל תלמיד הוא חלק מהקהילה הלומדת. נוסף על כך, למדתי על המושג "טכנולוגיה מסייעת" שפירושו לחזק את היכולות הפיזיות, החושיות והקוגניטיביות של התלמידים עם מוגבלות, כך שתלמידים אלו יוכלו בדרך עצמאית להיעזר באמצעי עזר שונים על מנת לתפקד בסביבה שאינה נותנת מענה לצרכים שלהם.

# data[].attributes.headline
מרי יהל משה, סטאזרית בבית ספר בין ההדרים תל מונד, מנחת הסטאג שלי היא אריאל ליפשיץ 

# data[].attributes.subject
מרי יהל משה, סטאזרית בבית ספר בין ההדרים תל מונד, מנחת הסטאג שלי היא אריאל ליפשיץ 

# data[].attributes.body
בחרתי לעיין ולהתייחס אל המאמר "עיצוב אוניברסלי ללמידה"
במאמר עולות כמה נקודות חשובות, אחת מהן אלייה בחרתי להתייחס היא חשיבות בעיצוב הסביבה הלימודית.
אני באופן אישי מחנכת כיתה ד'2 וזו פעם ראשונה שקיבלתי כיתה לרשותי והסביבה והנראות שלה היא באחריותי. ואני רגע בחופשת לידה אבל אני זוכרת כמה הקפדה וחשיבות ייחסתי לזה.
יש משמעות לקירות הכיתה, לסדר הארגון והתחושה של התלמידים כאשר הם נכנסם לכיתה, חשוב מאוד לאתגר את התלמידים עם חומרים מותאמים לכל הרמות על מנת לא למנוע התקדמות בקצב הלמידה.

# data[].attributes.body
מטילדה כהן, מורה מקצועית לתנך וספרות.  מלמדת בבית ספר גולן ברמת השרון.

הסרטון מדבר על udl כמענה דיפרנציאלי עבור ילדים בעלי לקויות, או לחילופין גם מחוננים.

המטרה היא להגיע לכל ילד בנתינת מענה בזמן הלמידה.

הרעיון הוא לעצב חוויות למידה שמלכתחילה נועדו להיות גמישים, שונים ולהגיע לכולם.

כיצד דבר זה בא לידי ביטוי?

ישנם דלושה עקרונות.

1. האופן שבו אנו מציגים מידע ללומד.

כאמור יש מספר דרכים לעשות זאת.

בudl אנו מדברים על מתן ייצוגין מרובים. כך שכל אחד יבין את השפה.. דוגמא לכך..בחשבון יהיו ילדים שרק דרך אצבעות הידיים יכלו לחשב, דבר זה  לא תמיד מקובל . יש לעודד ילדים לעשות זאת ללא בושה.

2.  לספק מספר אמצעי פעולה וביטוי.

כל תלמיד מבטא את יכולותיו באופן שונה במיומנויות שונות.

יש תלמידים בכשרון הציור אצלם גבוה מאשר הבעה בעל פה..לכן ניתן למנף תכונה זו אצלם.

3.   ריבוי אמצעי תקשורת. כגון שיטות למידה, האם חוויית הלמידה היא חקר, עבודה עם חומרים, וכו.

גם למידה מחוץ לכיתה יכולה לתת ריענון לחלק מהתלמידים.
אני שמחה לדעת שאני בהחלט מיישמת את רעיון זה במרבית השיעורים.