# data[].attributes.headline
Перший склад

# data[].attributes.subject
Перший склад

# data[].attributes.body
1. Власенко Ксенія
2. Ковальчук Лариса
3. Коняшин Євгеній
4. Майтало Данило
5. Переверзєва Катерина
6. Рудь Лоліта

# data[].attributes.body
2016-2017 н.р.

# data[].attributes.headline
Мета створення

# data[].attributes.subject
Мета створення

# data[].attributes.body
Провідна мета роботи кабінету ШЕВЧЕНКОЗНАВСТВА – ознайомлення української спільноти, зокрема учнівської молоді, із усіма аспектами творчого й життєвого шляху митця, можливість проводити учнівській молоді самостійні дослідження його спадщини, обговорювати результати й поповнювати експозицію.

Створення кабінету зумовлено й тим, що історична постать Великого Кобзаря, його поетична спадщина й досі є невичерпним ресурсом виховання громадянина та патріота.

# data[].attributes.headline
Другий склад 

# data[].attributes.body
Другий склад
1. Вовк Анастасія
2. Вовк Поліна
3. Дудіч Віктор
4. Каширна Марія
5. Мостика Ілля
6. Шепеленко Катерина
7. Хільченко Дар'я

# data[].attributes.attachment_link.title
Кабінет ШЕВЧЕНКОЗНАВСТВА НВО СЗНЗ І ступеня Гармонія...

# data[].attributes.body
2016-2017 н.р.

# data[].attributes.body
2016-2017 н.р.

# data[].attributes.body
2018-2019 н.р.

# data[].attributes.body
2018-2019 н.р.

# data[].attributes.headline
Уривок із поеми "І м

# data[].attributes.body
Уривок із поеми "І мертвим, і живим, і ненарожденним землякам моїм в Украйні і не в Украйні моє дружнєє посланіє" Читає Каширна Марія

# data[].attributes.headline
Третій склад

# data[].attributes.subject
Третій склад

# data[].attributes.body
1. Білоус Ірина
2. Жаленко Юлія
3. Єрьоменко Вікторія
4. Колот Богдан
5. Плахута Софія
6. Самсонов Ростислав
7. Стасюк Софія
6. Туманова Юлія

# data[].attributes.headline
Версія екскурсії німецькою мовою

# data[].attributes.subject
Версія екскурсії німецькою мовою

# data[].attributes.body
Переклад здійснено учнями Чабан О.І.

# data[].attributes.headline
Четвертий склад

# data[].attributes.subject
Четвертий склад

# data[].attributes.body
1. Бахоріна Анна
2. Висоцька Катерина
3. Горшкова Поліна
4. Коваленко Тетяна
5. Ковальчук Єлизавета
6. Сонга Клеопатра
7. Червачук Анастасія

# data[].attributes.headline
"Тополя"Виконую

# data[].attributes.body
"Тополя"

Виконують Бахоріна Анна, Ковальчук Єлизавета

# data[].attributes.headline
З творчої роботи Переверзєвої Катерини

# data[].attributes.subject
З творчої роботи Переверзєвої Катерини

# data[].attributes.attachment_link.title
200 афоризмів Тараса Григоровича Шевченка

# data[].attributes.headline
Шевченко+роккультура=сучасна молодь

# data[].attributes.subject
Шевченко+роккультура=сучасна молодь

# data[].attributes.attachment_link.title
твір Катерини Місько

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Гімназія ім. Шевченка

# data[].attributes.attachment_link.title
Учні вшанували пам’ять Кобзаря читанням його поезій

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Марія Каширна

# data[].attributes.attachment_link.title
Тарас Шевченко "Кавказ" (декламує Каширна Марія)

# data[].attributes.attachment_caption
Красніцький Богдан, учень 11-А класу, 2023 рік

# data[].attributes.headline
"Заповіт" Т. Шевченк

# data[].attributes.body
"Заповіт" Т. Шевченка польською мовою.

# data[].attributes.attachment_link.title
Красніцький Богдан, учень 11-А класу

# data[].attributes.headline
Шевченко в цифрах

# data[].attributes.subject
Шевченко в цифрах

# data[].attributes.body
Шевченко в цифрах

За даними «Формулярного списку про службу лінійного Оренбурзького батальйону №1» за 1853 рік зріст Тараса Григоровича складав 164 сантиметри.

Тарас Григорович Шевченко помер досить рано, проживши всього 47 років. Із них 24 роки митець був кріпаком. Ще 11 років перебував на військовій службі, у засланні або ж під слідством. І протягом свого недовгого (за сучасними мірками) життя лише 12 років він був відносно вільною людиною.

Протягом кількох десятиліть він мешкав у великих містах: 1,5 роки митець жив у Вільнюсі, а згодом ще 17 – у Петербурзі і лише 15 років за все життя провів в Україні.

Пан Енгельгардт погодився відпустити Шевченка за 2500 рублів на той час ця сума була еквівалентна 45 кілограмам чистого срібла.

У своїй збірці «Кобзар» поет згадує слово «калина» 385 разів, слова «Україна» і «український» - 269 разів, натомість слова «Бог», «Божий», «Господь», «Господній», «Ісус», «Христос» та «Христів» уживаються в поезії Шевченка 1281 раз.

Він написав 237 віршованих, 11 прозових та 2 драматичних твори. Також всього до сьогодення дійшли 835 картин та малюнків Тараса Шевченка в оригіналах і частково в гравюрах на металі й дереві. Також до нас дійшло 11 автопортретів Шевченка. Крім того, відомо про 278 втрачених або не знайдених робіт.

В Україні існує 25 варіацій назв міст, селищ та сіл, присвячених Шевченкові: Тарасівка, Шевченкове, Тарасівці, Тарасо-Григорівка, Кобзар тощо. В цілому ім’я митця мають 352 населених пункти.

1384 – стільки пам’ятників Кобзарю встановлено в світі. З них в Україні налічується 1256 монументів, і ще 128 – в 35 країнах світу — Бразилії, США, Китаї тощо.

# data[].attributes.headline
Шевченко міг би стати відомим музикантом

# data[].attributes.subject
Шевченко міг би стати відомим музикантом

# data[].attributes.body
Знаємо про Шевченка-поета - автора пророчих філософських творів, знаємо Шевченка-художника, тонкого і майстерного митця, але існує і третє втілення митця - Шевченко-музикант.

По перше, він був освіченою людиною в музичній справі та мав широке коло смаків: дуже любив Гайдна, Моцарта і Бетховена, постійно до них звертався. Обожнював Шопена, Мендельсона. Дуже добре знав тогочасних віртуозів: Паганіні, Серве, В’єтана, в його творах згадуються десятки прізвищ. Все це говорить про те, що Шевченко — інтелігент надзвичайно високого художньому смаку. Щоденники Тараса Шевченка дуже багаті на музичні судження. Він часто звертається до віденських класиків. І, звичайно, ідеалом гармонії завжди залишався Вольфганг Амадей Моцарт. Фрагмент із записів Шевченка за 1857 рік: «Я почув, як маленький оркестрик грає увертюру до опери Моцарта. Це така чудова музика, що мені здається, її не можна заграти недобре, вона завжди звучить божественно».

У петербурзькому середовищі він спілкувався з відомими музикантами. Велика дружба пов’язувала його з видатним українським співаком Семеном Гулаком-Артемовським. Останній навіть присвятив Шевченку власну пісню «Стоїть явір над водою». Василь Барвінський у своїй статті згадує й думку Пилипа Козицького, що «Шевченко своїм знайомством з кращими зразками загальноєвропейського мистецтва в різних його галузях і стилях досягає рівня фахівця музики».

По друге, Шевченко дуже гарно співав. Перший ректор Київського університету Михайло Максимович згадував, що Тарас був співаком із чудовим голосом. "Якби не широка обдарованість як літератора та живописця, Шевченко був би світовим співаком", - говорив він.

Стверджують, що Шевченко мав добрий музикальний слух і приємний голос – «баритон з високими теноровими нотами» оксамитового тембру, дуже любив співати і, за свідченням сучасників, «завжди вкладав всю силу у своє виконання народних пісень».

За переказами: «Шевченко дуже любив народні пісні, знав їх без ліку і переймав з одного разу: аби де почув нову пісню, одразу візьме її на голос і всю її знає».

Можливо саме через те твори Шевченка такі мелодійні, що прямо просяться стати піснями. Зокрема першим українським композитором, який свідомо підійшов до музичного втілення поезії Шевченка, став Микола Лисенко. Композитор написав цикл творів «Музика до «Кобзаря», який містить 87 творів різних жанрів і форм. На вірші Шевченка Лисенко створив також 56 романсів, 19 хорів, 9 вокальних ансамблів і 3 кантати.

# data[].attributes.headline
Про рід Тараса Григоровича

# data[].attributes.subject
Про рід Тараса Григоровича

# data[].attributes.body
Про рід Тараса Григоровича

Предки Шевченка були козаками – несли службу у війську запорізькому та були учасниками визвольних війн та повстань.

За згадками родичів Тараса, прадід Андрій Безрідний - був вихідцем з низового козацтва, який із Запорізької Січі переїхав у Керелівку (зараз Шевченкове, інша назва села - Кирилівка). Згодом одружився на Єфросинії Іванівні Шевчисі.

Так у Керелівці з'явилася сім'я Шевченків. Згодом пара народила трьох синів Олексу, Кіндрата та Івана. Іван був одружений тричі, мав восьмеро дітей. Один з його синів - Григорій - і був батьком Тараса Шевченка.

Сам же дід Іван був грамотним селянином — умів читати й писати, знав багато цікавих історій. Тож маленький Тарас полюбляв проводити з ним багато часу, зростаючи під впливом розповідей про Коліївщину, козаччину та народних героїв — Залізняка й Гонту.

По лінії ж матері Тараса предками були Яким і Параска Бойки, що проживали в сусідньому селі Моринці, але походили з бойків Прикарпаття.

Батьки майбутнього поета були кріпаками у поміщика Енгельгарда. Коли вони одружилися, то Григорію було 21 рік, а Катерині – 19.

У свою чергу варто зазначити, що Тарас Шевченко народився не в заможній сім’ї, але й не у бідній. Хоча батько поета і був кріпаком, він був також чумаком та стельмахом, а один із дідів матері мав пасіку з кузнею. Така діяльність допомагала заробляти достатньо грошей для нормального життя. Тим не менш, із п’яти дітей у сім’ї Тарас був єдиним, хто здобув шкільну освіту та був грамотним. Він навіть трохи підпрацьовував - свої перші гроші майбутній поет заробив, відспівуючи небіжчиків у ролі помічника священика.

Тарас Шевченко ніколи не був одруженим і не мав дітей, але це не означає, що поет не мав нащадків. У нього було 23 племінника і близько 90 внучатих племінників. Дослідники налічують понад 1300 нащадків братів та сестер Тараса, у багатьох із яких була цікава доля.

Так, його небіж Йосип Шевченко став активним учасником російсько-турецької війни та героєм Болгарії. Внучатий племінник Олег Лундстрем був керівником джазового оркестру в Китаї. Онук сестри Шевченка Катерини Фотій Красицький також став художником. Він видав перший художньо-методичний підручник українською мовою "Рисування та малювання".

# data[].attributes.headline
Що їв Тарас Шевченко ?

# data[].attributes.subject
Що їв Тарас Шевченко ?

# data[].attributes.body
Кобзар полюбляв справжній український борщ, а у снах до нього з`являлись вареники

«Улюбленою його їжею був справжній український борщ, «затертий пшонцем і затовчений старим салом», вареники з сиром з грубої гречаної муки та такі ж самі галушки» - вказує у своїх спогадах про Кобзаря письменниця Стефанія Крапівіна.

У Києві, у родичів, частували Шевченка пісним борщем із сушеними карасями зі свіжою капустою та якимись особливими приправами і пшоняною кашею, яка була зварена на раковій юшці і посипана свіжим кропом. «Після цього декілька разів за бажанням Шевченка, - за словами Афанасьєва-Чужбинського, - ми ходили обідати у пісні дні до старих, тільки бувало, я заздалегідь попереджу тітоньку, і пісний борщ виходив якнайкраще».

Тарас Шевченко добре знався і на рибних стравах. «Лящі дніпрові», карасі сушені або «засмажені зі сметаною», судак і щука, «міцно приправлена перцем», згадуються в його творах, листах і «Щоденнику».

Неможливо перерахувати всі страви, що згадує Тарас Григорович у своїх творах: устриці, «кав’яр» (ікра), крес-салат, спаржа, духм’яний «огурешник», смажена качка з яблуками, гуска, смажена з капустою, порося фаршироване «з бабою», пиріжки з цибулею та грибами («просто геніальні!»), котлети, баранина, «кебаб», кренделі, бублики, смажена індичка, курчата, вестфальська ковбаса (особливо з гірчицею), «бефстек», холодна телятина і, звичайно, ж сало та домашня ковбаса.

Любив Шевченко вареники і пельмені. В листі до Кухаренка від 31 січня 1843 року з Петербурга він писав: «Як будете ви мені розказувать про вареники та проче, то я вас так вилаю, як батька рідного не лаяв. Бо проклятуща ота страва, що ви розказували, неділь зо три снилась. Тілько що очі заплющу, вареник, так тобі і лізе в очі…»

З фруктів Тарас Григорович любив сливи та кавуни, а з овочі: часник, цибулю, огірки (свіжі й солоні), а особливо молоду редьку.

А взагалі, Кобзар дуже любив й сам пригощати, особисто дітей і звичайно ж солодощами. От як про це пише у своїй статті «Несколько слов о Тарасе Шевченко» Крапівіна: «Як його не відмовляли, але в наступну за тим неділю, він побажав улаштувати «знатний» бенкет для всієї навколишньої дітвори, а дітвори було в нього знайомої мало не півсотні. Сам вибрався до міста на ринок і повернувся звідтіль, таки пішки, й так навантажившися великими й малими вузлами та пакунками з різними ласощами та цяцьками, що ледве приплетався до ґаночка, увесь спотілий і запорошений..., проте, веселий і вдоволений з наступного свята... По обіді з'явилася договорена перекупка з ручним візком, в якому були яблука, груші, пряники, бублики та рум'яні «закордонні» булочки, - й бенкет бучно відбувся на вигоні...».

# data[].attributes.headline
Що пив Тарас Шевченко?

# data[].attributes.subject
Що пив Тарас Шевченко?

# data[].attributes.body
«Джерело натхнення» – так Шевченко називав чай із самовара. Однак у чай він любив додавати ром, до того ж у такій кількості, що його друзі жартували: мовляв, Тарас п'є не чай із ромом, а ром із чаєм. Історик Микола Костомаров згадував, що за довгими вечірніми розмовами Тарас міг випити з десяток склянок такого коктейлю, але дійсно п’яним він бачив поета лише одного разу.

Але і каву Тарас Григорович теж любив. Захопився нею в Академії мистецтв - кава піднімала тонус й підтримувала працездатність студентів-художників. Найбільше полюбляв каву по-віденськи: не міцну, зі збитими вершками.

Але й міцнішими напоями любив почастуватися Тарас Григорович. Зокрема він полюбляв лафіт (популярне на той час червоне вино), чихир, джаксон, лікер, різні наливки: вистоялка, слив’янка, вишнівка, лимонівка, англійський портер «Браунстут Берклей Перкенс і компанія», італійське лакріма-крісті, яке пили під макарони і стофатто, джин, вина херес й мадера, горілка, «стуканець», пиво, мед, квас, шампанське для особливо урочистих подій.

Однак, треба зауважити, що Шевченко завжди знав міру. Як вказував у своїх спогадах приятель Кобзаря, Федір Лазаревський: «Кожен келих «робив його більш розслабленим й надихав, надавав більше задушевності й неуявної чарівності, але душа його завжди знала міру».

# data[].attributes.attachment_link.title
Голос Тараса Шевченка відтворили за допомогою нейромережі

# data[].attributes.attachment_link.description
You can contact @Taras_Kobzar_Bot right away.

# data[].attributes.headline
Перше знайомство

# data[].attributes.subject
Перше знайомство

# data[].attributes.attachment_link.title
Кабінет ШЕВЧЕНКОЗНАВСТВА.MOV

# data[].attributes.headline
Голосні читання - 2026

# data[].attributes.subject
Голосні читання - 2026

# data[].attributes.headline
Голосні читання 2025-2026

# data[].attributes.subject
Голосні читання 2025-2026

# data[].attributes.body
Щороку березень в Україні звучить особливо - словами Тараса Шевченка. Його поезія не лише сторінки з підручника, а голос свободи, гідності й любові до рідної землі. Шевченківські читання - це можливість відчути силу його слова, переосмислити його думки в контексті сьогодення та відкрити для себе Кобзаря знову й знову.

# data[].attributes.headline
Т.Шевченко "Осія. Глав

# data[].attributes.body
Т.Шевченко "Осія. Глава XIV. Подражаніє". Декламує - Волок Мирослав, 11-Б; музичний супровід - Таратика Єгор, 11-Б

# data[].attributes.headline
Медіаквест "Код нації: Шевченко єднає"

# data[].attributes.subject
Медіаквест "Код нації: Шевченко єднає"

# data[].attributes.attachment_link.title
Медіаквест «Код нації: Шевченко єднає» для учнів 10 класу

# data[].attributes.attachment_link.description
Локація 1: «Цифрова біографія: поза підручником».

# data[].attributes.attachment_link.title
Учитель української мови та літератури Лебедєва О.П.

# data[].attributes.attachment_link.title
Учитель німецької мови Савенко В.М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Учитель англійської мови Віхтоденко Ю.С.

# data[].attributes.body
1. Храпко Анастасія

2. Кот Софія

3. Карпенко Олег

4. Мелешко Злата

5. Стешакова Софія

6. Проценко Олександра

# data[].attributes.body
1. Моторна Катерина

2. Гозбенко Аріна

3. Білоченко Вероніка

4. Кравченко Ульяна

5. Драна Дарина

6. Бубнова Катерина

7. Квірквелія Вікторія

# data[].attributes.headline
Виконує Бубнова Катери

# data[].attributes.body
Виконує Бубнова Катерина

# data[].attributes.headline
Учитель української мови та літератури Сніжко О.С.

# data[].attributes.subject
Учитель української мови та літератури Сніжко О.С.

# data[].attributes.headline
Уривок із поеми-містерії "Великий льох"

# data[].attributes.subject
Уривок із поеми-містерії "Великий льох"

# data[].attributes.body
Декламують Бахоріна Анна, Вашеца Софія, Сітнікова Олена, Зубков Максим

# data[].attributes.headline
VI Всеукраїнський інтернет-флешмоб "Ми нащадки Кобзаря"

# data[].attributes.subject
VI Всеукраїнський інтернет-флешмоб "Ми нащадки Кобзаря"

# data[].attributes.attachment_link.title
Бахоріна Анна