# data[].attributes.attachment_link.description
Marek Ztracený, Tomáš Klus, Ewa Farná, Xindl X, Michal Hrůza, David Stypka, Debbi, Frantiček Černý, Vašek Bláha, Jananas, Slza, Mirai, Jelen

# data[].attributes.body
Debata na téma propojení sportu a politiky.

# data[].attributes.body
https://cs.wikipedia.org/wiki/Demokracie

# data[].attributes.body
Yo!

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=ohuha6e8oMI

# data[].attributes.body
Na pána

# data[].attributes.body
Mezi ideologie inklinující k totalitárnímu režimu lze zařadit fašismus, komunistickou diktaturu proletariátu, nacismus a státní kapitalismus.

# data[].attributes.body
Totalitní stát zcela ovládá a řídí ekonomiku, potlačuje svobodu slova a kritiku režimu. Totalitní režim zasahuje do všech stránek veřejného i soukromého života, přesněji smazává rozdíl mezi soukromým a veřejným životem a neuznává svobodného jedince ani žádnou hranici své moci.

# data[].attributes.headline
Někteří považují za totalitu období nacismu, jiní období tzv. reálného socialismu. Najdou se i tací, kteří za období totality považují staletí, kdy víceméně neomezeně vládlo v Evropě křesťanství.

# data[].attributes.subject
Někteří považují za totalitu období nacismu, jiní období tzv. reálného socialismu. Najdou se i tací, kteří za období totality považují staletí, kdy víceméně neomezeně vládlo v Evropě křesťanství.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=ohuha6e8oMI

# data[].attributes.body
JO JO KOUKNĚTE☺

# data[].attributes.body
Příbuzenstvobabička | Maria Schicklgruber
otec | Alois Hitler
matka | Klara Hitlerová
sestra | Paula Hitlerová
bratr | Alois Hitler mladší
sestra | Angela Hitlerová
neteř | Geli Raubalová

# data[].attributes.body
státem vynucovaná ideologie,

jediná strana ovládající státní aparát,

policejní kontrola a sledování občanů včetně používání mimosoudní represe a zastrašování,

centrální řízení ekonomiky,

uzavření hranic,

monopol na prostředky masové komunikace.

# data[].attributes.body
Totalita, stav totalitní diktatury, se z hlediska definice vymyká oboru práva: je to režim, v němž jsou všechny sféry života společnosti ovládány vládnoucí politickou stranou, církví, náboženskou sektou nebo jiným hegemonem. Totalita je pojem, který zahrnuje nějakou celkovost a úplnost.23. 3. 2010

# data[].attributes.body
 
státem vynucovaná ideologie,
jediná strana ovládající státní aparát,
policejní kontrola a sledování občanů včetně používání mimosoudní represe a zastrašování,
centrální řízení ekonomiky,
uzavření hranic,
monopol na prostředky 

# data[].attributes.attachment_link.description
Adolf Hitler ( 20. dubna 1889 Braunau am Inn - 30. dubna 1945 Berlín) byl německý nacistický politik rakouského původu, od roku 1933 do své smrti kancléř a diktátor nacistického Německa. Jako takzvaný Vůdce (německy ) byl odpovědný za zločiny nacistického režimu, zejména za vyvražďování Židů, Romů a postižených.

# data[].attributes.body
totalitarismus – princip polit. moci vynucující si všemi prostředky neomezené disponování jí podřízenými osobami (i jejich vědomím a svědomím), vyznačující se polit. a ekon. diktaturou ve všech sférách spol. života, potlačováním jakýchkoliv tendencí k demokracii, manipulací lidí prostřednictvím propagandy, používáním teroru vůči skupinám i jedincům, kteří se nechtějí podřídit nebo jsou považováni za potenciálního protivníka, ideologizací spol. norem, politizací soukromé sféry, pseudomobilizací mas. V záp. politologii 70. l. 20. st. jsou jako příznaky t. uváděny: vůdcovství, relativizace právního systému, začlenění soukromé sféry do mocenského systému, ideol. odůvodnění legitimity režimu, aktivizační syndrom (tj. mobilizační tlak, jenž má vyvolat přesvědčení, že bez vůdce, popř. vůdčí skupiny či strany je vše ztraceno), monopol moci, propagandy, komunikační. Aby byl t. věrný své podstatě, musí být trvale v pohybu. Jakékoliv upevnění, normalizace se považují za jeho konec. Proto se někteří nacisté (spec. A. Hitler) obávali jeho ztuhnutí do pouhého absolutismu. Jako institucionální opory totalitních režimů se uvádějí: všezahrnující ideologie, aparát, strana nebo hnutí, popř. polovojenské složky. Toto vymezení implikuje shodnost nebo podobu podstaty fašismu, nacismu a komunismu. Podkladem pro to je tvrzení, že vycházejí ze stejných spol. příčin, co do podstaty znamenají stejné státní a spol. formy „totalitní diktatury“, stejným způsobem a podobnými brutálními potlačovacími metodami a prostředky zbavují člověka jeho svobody a důstojnosti.

# data[].attributes.headline
S pojmem totalitní režim bychom měli být obezřetní. V české publicistice a žurnalistice se stalo praxí označovat všechny nedemokratické režimy, kterých bylo  ve druhé polovině dvacátého století více než polovina, jako totalitní. Totalitarismus je nedemokratická forma státního zřízení, kde se vládnoucí elita politických vůdců snaží ovlivnit celý život společnosti jejich ideologií a názory. Zasahují ale i do sfér života, které jsou čistě soukromé jako například uzavírání sňatků, výběr povolání, cestování, náboženské vyznání a další. Nástup nedemokratických režimů byl reakcí na nespokojenost s výsledky první světové války – např. Německo (vysoké reparace znemožňující hospodářský rozmach) nebo Itálie (nedosáhla požadovaných územních zisků – Dalmácie, Istrie). Nástup totalitních a autoritativních systémů ve třicátých letech 20. století byl reakcí na probíhající hospodářskou krizi a s ní spojené sociální problémy.

# data[].attributes.subject
S pojmem totalitní režim bychom měli být obezřetní. V české publicistice a žurnalistice se stalo praxí označovat všechny nedemokratické režimy, kterých bylo  ve druhé polovině dvacátého století více než polovina, jako totalitní. Totalitarismus je nedemokratická forma státního zřízení, kde se vládnoucí elita politických vůdců snaží ovlivnit celý život společnosti jejich ideologií a názory. Zasahují ale i do sfér života, které jsou čistě soukromé jako například uzavírání sňatků, výběr povolání, cestování, náboženské vyznání a další. Nástup nedemokratických režimů byl reakcí na nespokojenost s výsledky první světové války – např. Německo (vysoké reparace znemožňující hospodářský rozmach) nebo Itálie (nedosáhla požadovaných územních zisků – Dalmácie, Istrie). Nástup totalitních a autoritativních systémů ve třicátých letech 20. století byl reakcí na probíhající hospodářskou krizi a s ní spojené sociální problémy.

# data[].attributes.body
Adolf Hitler (20. dubna 1889 Braunau am Inn – 30. dubna 1945 Berlín) byl německý nacistický politik rakouského původu, od roku 1933 do své smrti kancléř a diktátor nacistického Německa. Jako takzvaný Vůdce (německy Führer) byl odpovědný za zločiny nacistického režimu, zejména za vyvražďování Židů, Romů a postižených. Agresivní politikou zprvu dosahoval územní zisky a ústupky jiných států, roku 1939 však napadením Polska vyvolal druhou světovou válku, v níž Německo nakonec utrpělo drtivou porážku.

Hitler pocházel z rodiny rakouského celního úředníka. Byl nadaný, nedokázal však systematicky pracovat a dodržovat kázeň, a proto nedosáhl maturity.[zdroj?] Toužil stát se umělcem, pro nedostatek výtvarného talentu však nebyl přijat na uměleckou školu. Po smrti rodičů se protloukal ve Vídni jako nezaměstnaný bez domova. V té době se utvrdil ve svých nacionalistických, rasistických a antisemitských názorech a začal se zajímat o politiku. Roku 1913 se přesunul do Mnichova a po vypuknutí první světové války se dobrovolně přihlásil do německé armády. Byl v bojích raněn a vyznamenán. V roce 1919 vstoupil do tehdy nepatrné nacistické strany a brzy na sebe strhl její vedení, když dokázal svým charismatickým a populistickým řečnictvím zmnohonásobit členstvo. Vedl nezdařený mnichovský puč 8. a 9. listopadu 1923, po němž byl sice odsouzen do vězení, kde setrval přes rok, využil však soudní proces ke zvýšení své popularity a ve vězení napsal své hlavní programové dílo Mein Kampf (Můj boj). Po vypuknutí velké hospodářské krizekoncem dvacátých let se v těžce postiženém Německu začalo dařit extremistům a Hitlerova NSDAP se vypracovala na nejsilnější politickou stranu země, navíc přitom získala i podporu části konzervativních elit a průmyslníků, kteří se obávali rostoucího vlivu komunistů.

Roku 1933 dosáhl Hitler jmenování kancléřem, zprvu ve spojenectví s částí konzervativců, brzy však na sebe nacisté nevybíravými metodami strhli absolutní moc. Hitler se tvrdě vypořádal s opozicí ve vlastní straně i mimo ni, k obětem takzvané noci dlouhých nožů z 29. na 30. června 1934 patřili i velitelé stranické milice SA nebo předchozí kancléř Kurt von Schleicher. Německo začalo zbrojit a Hitler metodou stupňování požadavků a hrozbou agrese dosáhl významných ústupků ze strany západních států. Roku 1938 tak k Německé říši mohl připojit Rakousko[1] a na základě Mnichovské dohody část Československa. Roku 1939 obsadila německá vojska zbytek českých zemí a po dohodě se Sovětským svazem větší část Polska. Napadení Polska však vyvolalo druhou světovou válku, v níž bylo Německo zprvu úspěšné. Roku 1940 německá armáda zvítězila v bitvě o Francii. Následujícího roku přepadla v rámci Operace Barbarossa Sovětský svaz a postoupila hluboko do jeho území. Od roku 1943, zvláště po bitvě u Stalingradu, však začala nabývat vrchu koalice Spojenců a Hitler svými nevhodnými zásahy do velení armády situaci ještě zhoršoval. 20. července 1944 vyvázl Hitler z atentátu, který v jeho tzv. Wolfsschanze ve Východním Prusku provedl plukovník Claus Schenk von Stauffenberg. Atentát zosnovala skupina generálů a důstojníků, protože chtěla předejít drtivé porážce, k níž se pod Hitlerovým neschopným a fanatickým velením očividně schylovalo. Na jaře roku 1945 Hitler uvízl v obleženém hlavním městě Berlíně a 30. dubna spáchal ve svém bunkru sebevraždu spolu se svou družkou Evou Braunovou, kterou si těsně předtím vzal za manželku.

# data[].attributes.body
masové komunikace.

# data[].attributes.body
KOUKNĚTE ☺

# data[].attributes.body
18.02.2018   (Vk)
12. ročník mezinárodního festivalu proti totalitě, zlu a násilí, pro paměť národa MENE TEKEL se letos uskuteční od 24. února do 4. března. Více informací zde.
07.09.2017   (Vk)
Pozvánka na Den otevřených dveří ve věznici v Uherském Hradišti.

# data[].attributes.body
Zkušenosti totality

Zkušenosti skautů s totalitními režimi přibližuje putovní výstava, kterou můžete vidět v předsálí kina do 3.9.2017.

Čtyři příběhy skautů, kteří se potýkali s nacistickým nebo komunistickým režimem v Československu: padlí odbojáři, na jejichž památku byla založena mohyla Ivančena; mladý vedoucí, který v 50. letech ilegálně vedl oddíl; dívka, která se v 60. letech rozhodovala, zda se po zkušenosti s vězením bude dál aktivně zapojovat a zkušený skaut, který na začátku normalizace přemýšlel nad tím, jak dál vést mladé lidi ve skautském duchu. Ti všichni museli řešit a vyřešit otázku střetu skautských ideálů s totalitními režimy.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/channel/UCK4FewdDPS0s9DDyorzlwPg

# data[].attributes.headline
Totalita, stav totalitní diktatury, se z hlediska definice vymyká oboru práva: je to režim, v němž jsou všechny sféry života společnosti ovládány vládnoucí politickou stranou, církví, náboženskou sektou nebo jiným hegemonem. Totalita je pojem, který zahrnuje nějakou celkovost a úplnost.

# data[].attributes.subject
Totalita, stav totalitní diktatury, se z hlediska definice vymyká oboru práva: je to režim, v němž jsou všechny sféry života společnosti ovládány vládnoucí politickou stranou, církví, náboženskou sektou nebo jiným hegemonem. Totalita je pojem, který zahrnuje nějakou celkovost a úplnost.

# data[].attributes.body
Totalita může označovat:

totalitarismus – politický systém vládnoucí neomezenou a nekontrolovanou mocí

celek, souhrn prvků a procesů z hlediska jejich vzájemné souvislosti, jednotnosti

totalita (filosofie) – univerzální souvislost věcí a jevů v přírodě a společnosti

totalita (astronomie) – časový interval, ve kterém nastává úplné zatmění Slunce nebo Měsíce

totalita.cz – server pro dokumentaci československých dějin 1948 – 1989

# data[].attributes.body
komunistická totalita je označení pro období, po které v Československu vládla KSČ (komunistucká strana československa)  Zahájil je Únorový převrat   roku 1948 a ukončila sametová revoluce v listopadu 1989. Během tohoto režimu, zvláště během prvních deseti let, byly statisíce lidí z politických důvodů uvězněny, internovány nebo umístěny do pracovních či koncentračních táborů

# data[].attributes.headline
totalita - komunistický režim              

# data[].attributes.subject
totalita - komunistický režim              

# data[].attributes.body
situace před únorem 1948
únor 1948
1948-1960
1960-1970

# data[].attributes.body
Sametová revoluce 1989
Jedenáct dní, které otřásly Československem

Ještě ráno 17. listopadu 1989 nebyl tento den ničím vyjímečný. Pro normálního člověka normální listopadový pátek. Většinu obyvatelstva čekaly odpoledne nezbytné fronty, spojené s nákupem na víkend. Někteří plánovali odjezd na chatu či chalupu. Bude již třeba zazimovat.


Večer se v zpravodajství Československé televize lidé dozvěděli, že na Národní třídě v Praze musela Veřejná Bezpečnost rozehnat další z demonstrací a obnovit zde pořádek.


V Československu se po roce 1948 demonstrovala pouze, při různých oficiálních příležitostech, jednota lidu s komunistickou stranou. V průběhu 80. let se však v Praze konaly demonstrace komunistickou stranou neorganizované a tudíž nelegální. Většinou u příležitosti výročí 21. srpna 1968, výročí vzniku republiky 28. října 1918 nebo výročí Palachova činu. O většině z nich se občané z oficiálních sdělovacích prostředků nedozvěděli. Později maximálně zmínka o ztroskotancích, kteří narušili veřejný pořádek. Problémy existují, ale ty komunistická strana řeší.


Ti, kteří poslouchali západní rozhlasové stanice věděli víc. A večer 17.11.1989 věděli, že tato páteční demonstrace byla jiná. Nešlo jen o zásah vodními děly a průběžné zatýkání. Nyní byla použita hrubá síla proti mladým lidem.


Večer již nebyl 17. listopad 1989 obyčejným dnem. Ve veřejnosti se cosi hnulo. Vždyť tentokrát bili naše děti. Snad poslední kapka přetekla a události dostaly rychlý spád. Ke studentům se přidali herci a postupně všechny vrstvy společnosti. Dokonce i dělníci. Na konci byly svobodné volby a změna společenského systému. A dlouhá cesta před námi....

# data[].attributes.attachment_link.description
Totalitarismus je nedemokratickou formou vlády, typicky nastolovanou masivní ideologickou propagandou a neskrývaným terorem a brutalitou. Od autokracie se odlišuje tím, že usiluje o „totální", naprostou moc, a to zpolitizováním veškeré společenské i individuální existence. Totalita je obecně charakterizována propojením autoritativní vlády a politické ideologie.

# data[].attributes.body
Totalita
Skočit na navigaciSkočit na vyhledávání
Totalita může označovat:

totalitarismus – politický systém vládnoucí neomezenou a nekontrolovanou mocí
celek, souhrn prvků a procesů z hlediska jejich vzájemné souvislosti, jednotnosti
totalita (filosofie) – univerzální souvislost věcí a jevů v přírodě a společnosti
totalita (astronomie) – časový interval, ve kterém nastává úplné zatmění Slunce nebo Měsíce
totalita.cz – server pro dokumentaci československých dějin 1948 – 1989

# data[].attributes.attachment_link.description
totalita (astronomie) - časový interval, ve kterém nastává úplné zatmění Slunce nebo Měsíce

# data[].attributes.body
Totalitarismus   je politický systém, jehož vládnoucí skupiny neuznávají žádné meze své pravomoci a snaží se regulovat všechny aspekty veřejného a soukromého života Totalitarismus je nedemokratickou formou vlády. Vládne 1 tyran. otalitní stát zcela ovládá a řídí ekonomiku, potlačuje svobodu slova a kritiku režimu.

# data[].attributes.headline
TOTALITA- server pro dokumentaci československých dějin 1948 – 1989

# data[].attributes.subject
TOTALITA- server pro dokumentaci československých dějin 1948 – 1989

# data[].attributes.body
Toaletaa

# data[].attributes.body
státem vynucovaná ideologie,

jediná strana ovládající státní aparát,

policejní kontrola a sledování občanů včetně používání mimosoudní represe a zastrašování,

centrální řízení ekonomiky,

uzavření hranic,

monopol na prostředky masové komunikace.

# data[].attributes.body
Totalitarismus (z latinského totus = “celý”) je politický systém, jehož vládnoucí skupiny neuznávají žádné meze své pravomoci a snaží se regulovat všechny aspekty veřejného a soukromého života. Základními znaky totalitarismu jsou autokratická vláda a prosazování politické ideologie v oblasti veřejného i osobního života. Zpravidla je provázena a podmíněna státním nevolnictvím, zákazem cest do zahraničí, uzavřením hranic.

# data[].attributes.headline
Totalitarismus (z latinského totus = “celý”)je politický systém, jehož vládnoucí skupiny neuznávají žádné meze své pravomoci a snaží se regulovat všechny aspekty veřejného a soukromého života. 

# data[].attributes.subject
Totalitarismus (z latinského totus = “celý”)je politický systém, jehož vládnoucí skupiny neuznávají žádné meze své pravomoci a snaží se regulovat všechny aspekty veřejného a soukromého života. 

# data[].attributes.attachment_link.title
Noscope kterej uz nikdy neuvidite - (WTF) :)

# data[].attributes.body
Trollleec

# data[].attributes.body
My YT-ReaperGamer CZ99