# data[].attributes.body
Den franske professor Olivier Roy (f. 1949) har undersøgt udviklingstendenserne i islam i dag og har i bogen "Den globaliserede islam" (2002) konkluderes at globaliseringen er trængt ind i islam, som medfører vestliggørelse i islam.

Vestliggørelse indebærer en stigende individualisering. I sammenhæng med det er religiøsiteten blevet et personligt og aktivt valg. Det er ikke selve religionen som er i forandring, det er måden man er religiøs på.

Den muslimske umma er ikke længere bundet til et bestemt geografisk område og dermed vil der ske en udskillelsesproces, hvor de kulturbårne traditioner skrælles væk (for at kunne blive erstattes med vestlig kultur).

Oliver Roy forholder sig også til, at der i forbindelse med vestliggørelse er to tendenser. Nyfundamentalismen overfor individuel selvrealisering - hvor islam i begge tilfælde er identifikationsmarkør. I begge tilfælde handler det om at forsvare religionen, da den ikke længere hviler på selvfølgelighedens grundlag.

Der ses dog et paradigmeskift blandt unge muslimer, hvor interaktionen med det øvrige samfund er skiftet fra defensiv til offensiv kontakt.

Et synligt udtryk for islam i forandring er bl.a. muslimske kulturcentre og moskeer der viser sig i det københavnske gadebillede. Der foregår også en magtkamp mellem disse forskellige institutioner om at få lov til at definere hvad der er "rigtig og sand" islam.

# data[].attributes.body
I det senmoderne samfund er islam ikke centreret i mellemøsten, men er derimod i højere grad også udbredt i vesten. At muslimer derfor er en minoritetsgruppe i mange europæiske lande, har mange konsekvenser. Både gode og dårlige konsekvenser opstår i mødet mellem den vestlige kultur, og de fundamentalistiske muslimer. Den sekulære-kultur i vesten, og dertil majoritetsgruppens dominans, der definerer vestens normer og værdier, skaber mindre plads til minoritetsgrupperne, herunder muslimerne.

Relationen mellem majoriteten og minoriteten, påvirkes af majoritetens adfærd over for minoriteten. Minoritetsgruppen vil med forskellige strategier enten tilpasse eller værne sig mod majoriteten - eksempelvis gennem assimilation, integration eller segregation.

Sekularisering betyder verdsliggørelse, og er en tydelig tendens vi ser i de vestlige lande. Denne sekularisering spiller en stor rolle i muslimernes møde med de vestlige lande, og danner en minimalistisk balance mellem religion og politik i samfundet, der dermed kan skabe konflikt mellem muslimerne som minoritetsgruppe og den vestlige kultur. Ole Wæver (f. 1960), der er professor i International Politik omtaler i denne forbindelse at “sekularisme ikke er et neutralt begreb”, sekularisering bliver i vesten opfattet som et positivt ideal og en grundlæggende værdi, men i virkeligheden bidrager det til konflikt mod dem (muslimerne) der synes forholdet mellem religion og politik skal være anderledes.

# data[].attributes.body
Tariq Ramadan

Euroislam er ikke klart defineret som begreb, men bruges forskelligt både blandt forskere og blandt troende muslimer. En af fortolkningerne af euroislam kommer fra den muslimske professor Tariq Ramadan.

Tariq Ramadan er en schweizisk muslimsk teolog, forfatter, debattør og akademiker. Han er født d.26 august 1962 og er dermed 56 år gammel. Han er professor i orientalske studier ved University of Oxford, hvor han beskæftiger sig med moderne islam og Europas muslimske befolkninger. Han har skrevet bogen “To be a european muslim”. Han mener at det er muligt at være en god og praktiserende muslim samtidig med at man lever i Europa og at man godt kan leve i et demokratisk samfund og samtidig holde fast i sharia - dog skal sharia nyfortolkes så det passer til vesten. Hans ønske er at muslimer definerer islam indefra, i stedet for konstant at sætte det i kontrast til europæisk kultur. Han hævder at euroislam er et gensidigt projekt, hvor muslimer aktivt tager del i det europæiske demokratiske samfund. Samtidig bør de europæiske lande acceptere islam som en europæisk tro, og dermed som en ligeværdig religion i samfundet - i stedet for konstant at sætte dem i en defensiv position i medierne.

# data[].attributes.body
Euroislam har ikke én tydelig definition. Bassim Tibi (f. 1944), der er muslim, syrer og professor i International Politik, var den første til at bruge udtrykket. Den fulde form for Islam udgør i sekulære Europa et problem, som løses ved at Islam tilpasses. Det skal ske gennem assimilation, hvor muslimer fx må opgive nogle religiøse overbevisninger eller traditioner. Dog mener Tibi, at muslimer stadig skal holde fast i deres identitet og ikke fuldstændigt blive en del af den europæiske sekulære majoritet. Til at beskrive det, bruger han også udtrykket "Islam light".

# data[].attributes.body
En fortolkning af euroislam kommer fra den schweiziske muslimske professor Tariq Ramadan (f. 1962). Han mener at islam er en meget vigtig religion i Europa, men at udfordringen er at mange muslimer bliver sat i en defensiv position, bla. fordi medier og politikere skaber et negativt billede af islam. Ramadan ønsker, at muslimer i højere grad definerer Islam indefra. Sharia er et fleksibelt og dynamisk system, og man kan derfor fastholde en identitet som praktiserende muslim, samtidig med at man lever som fuldgyldig europæisk statsborger.

Begrebet euroislam går på, at muslimer aktivt tager del i det europæiske demokratiske system, og samtidig bør muslimer anerkendes og accepteres i de europæiske lande. Muslimer kan og bør aktivt bidrage til et godt Europa.

# data[].attributes.body
Euroislam er et begreb, som første gang er brugt af den 74-årige, syriske muslim Bassam Tibi, som også er professor i International Politik. Begrebet bruges som udtryk for, at muslimerne skal tilpasse sig den vestlige kultur, hvorfor det kan kaldes en kulturelt tilpasset form for islam.

Der er ingen tvivl om, at islam som religion er en minoritet i den vestlige verden. For at få et bedre sammenspil mellem de to forskelligheder mener Bassam Tibi, at det er islam, der bør reformere sig. Ifølge ham udgør islam et problem, hvorfor det er nødvendigt, at muslimer tilpasser sig den europæiske kontekst gennem assimilation (dvs. kulturel tilpasning). Gennem denne reformation af islam modelleres de nye udtryksformer, som er skabt i mødet mellem islam og Vesten. Ved euroislam får man altså moderne muslimer, men det kræver ifølge Bassam Tibi, at muslimerne selv byder ind, da der af tro følger en vis forpligtelse til at skabe et fænomen, hvor islam og europæisk går hånd i hånd. Således skal muslimerne ifølge Tibi tilpasse sig Europa, hvorfor Bassam Tibi har et modernistisk syn på islam i europæisk kontekst.

# data[].attributes.headline
Lærke, Kathrine E og Caroline. Professorerne Bassam Tibi og Tariq Ramadan har begge en forhåbning om, at forestillingen om, at islam og europæisk demokrati udgør en mere både-og forestilling, i stedet for enten-eller. Herunder ses det, at globaliseringen er trængt ind i Islam og det gør, at der er kommet en generel vestliggørelse af Islam. Det gør altså at religiøsiteten i dag er blevet et mere personligt og aktivt valg, i og med at den stigende individualisering. Dette gør at religionen i dag skal vises på den anden måde, ens tro skal altså bevises ved f.eks. ydre kendetegn, som ved at bruge tørklæde. Ifølge Olivier Roy, der er professor, snakker om en “revolution nedefra”. Dette betyder, at de forandringer vi ser i den vestlige verden, Europa, ikke er formuleret ovenfra, altså fra retslærde eller nogen på statsniveau - men opstår i dagligdagen.Den globaliserede Islam kan ses region hovedstaden, hvor kulturcentre og moskéer er blevet en del af byen. Men dog har dette fået en del negative konnotationer i medierne, hvilket kan være effekten af en symbolsk magtkamp. 

# data[].attributes.subject
Lærke, Kathrine E og Caroline. Professorerne Bassam Tibi og Tariq Ramadan har begge en forhåbning om, at forestillingen om, at islam og europæisk demokrati udgør en mere både-og forestilling, i stedet for enten-eller. Herunder ses det, at globaliseringen er trængt ind i Islam og det gør, at der er kommet en generel vestliggørelse af Islam. Det gør altså at religiøsiteten i dag er blevet et mere personligt og aktivt valg, i og med at den stigende individualisering. Dette gør at religionen i dag skal vises på den anden måde, ens tro skal altså bevises ved f.eks. ydre kendetegn, som ved at bruge tørklæde. Ifølge Olivier Roy, der er professor, snakker om en “revolution nedefra”. Dette betyder, at de forandringer vi ser i den vestlige verden, Europa, ikke er formuleret ovenfra, altså fra retslærde eller nogen på statsniveau - men opstår i dagligdagen.Den globaliserede Islam kan ses region hovedstaden, hvor kulturcentre og moskéer er blevet en del af byen. Men dog har dette fået en del negative konnotationer i medierne, hvilket kan være effekten af en symbolsk magtkamp. 

# data[].attributes.body
Islam i Europa:
Der er nogen forskellige problemstillinger når Islam og den europæiske kultur mødes. Det er svært at finde en balance mellem religion og politik for de to parter. Når to kulturer mødes kan det enten fremme eller true den kulturelle selvforståelse. Grundet at Islam er en minoritets gruppe er det oftest dem som skal rette sig efter majoritets gruppens regler og normer. Grundet at der er flest i majoritets gruppen er det oftest deres adfærd og normer der anses som positive og "rigtige".

I forhold til tilpasning fører Islam i europa oftest til en sekularisering af Islam.

I vesten anses sekularisering oftest som et generelt begreb, mens det for andre er mere subjektivt.  Ole Wæver beskriver ikke sekularisering som et neutralt begreb, og mener at europæerne godt kan blive for sekulær fundamentalistiske, i det han mener at europæerne har en manglende selv indsigt og føler sig hævet over minoritets grupperne.