# data[].attributes.body
Gruppe 8, erfaringsdeling
• Elevene legger mye press på seg selv, og er veldig opptatt av karakterer.
• Vi bør prøve å finne løsninger der måloppnåelsen vurderes uten skriftlige prøver og uten karakter.
• Variasjon i vurderingsformen er viktig.
• Helhetlig vurdering.
• Varierende praksis på de videregående skolene: Vurdering med karakter midt i terminen på en skole, mindre fokus på vurdering med karakter på en annen skole.
• Dokumentasjonskravene strenger, vurderingspraksisen blir en følge av dette.

Hvilke erfaringer har vi med karakterpresset som det refereres til i artikkelen:
• Forskningsgrunnlaget: Oslo-skolen. Lange tradisjoner med tester.
• Her i Sarpsborg har vi et annet fokus.
• Vurdering for læring og framovermeldinger har hatt mer fokus.
• Bevissthet på hvordan vi fronter vurderingsarbeider.
• Har fokus på prøveplanen for å planlegge på en måte som gjør at prøvepresset minsker.
• Det er mange flere pressfaktorer enn det som beskrives i artikkelen.
• Alt det man VIL, tas ikke med som pressfaktor. Skolen MÅ man. Hvor mye tid tar alt man vil? Da blir det mye skolearbeid som skal gjøres på lite tid, som fører til stress.
• Foreldrene ønsker også at elevene skal gjøre det bedre enn der de er.
• Ta målene trinnvis for elever som har urealistiske forventninger til karakter.
• Skal gjøre det bra lett og på alle felter.
• Stressfaktor at man ønsker å framstå som vellykket i sosiale medier.
• Skolen er også en faktor.
• Det er ille å være presset og sliten en dag... Blir ille når dette varer over tid.
• Vi bør koordinere prøveplaner: Finne gode rutiner som fungerer slik at vurderingstrykket ikke blir for stort.
• Når blir det «godt nok»?
• Tilpasse presset til elven.
• Elevmedvirkning i forhold til vurderingsform og hva som skal ligge i kompetansemålene.
• På videregående har de en stor vurdering som tar for seg mange/de fleste/alle målene. Varierer om denne er skriftlig eller muntlig. Vippeprøver.
• På noen ungdomsskoler har vi fokus på helhetlig vurdering.

# data[].attributes.body
Oppgave 1. Morsomme temaer i naturfag: - bioteknologi, verdensrommet, lys, sin og farge, forsøk/ eksperimenter , bærekraft er ofte læreravhengig, pubertet, seksualitet og samliv, etiske spørsmål.
Hvorfor?
Etiske spørsmål fordi alle kan mene noe - åpne oppgaver.

# data[].attributes.headline
- Ungdomsskolen har : 2 prøver max i uka. Presentasjoner og innleveringer kan også komme samtidig. Kanskje uheldig?                                Har færre prøver med karakter og mer tilbakemeldinger. Tentamen og en prøve underveis kan være nok for eksempel.-St.Olav har prøveplan for programfag og matte, mye vurderinger, kanskje så mye som 5-6 i året.-Greåker yrkesfag har en prøve i uka max. Satt opp med prøveplan for hele året. -Kan det bli for vanskelig med kun en eksamensliknende situasjon i året?. Matematikk. Får kapittelprøvene som en innlevering over tid. Retter selv, og går over. Tid til å se på oppgavene, og fordype seg i oppgavene. Egenvurderinger og vurderingsskjema får de tilbake. Mange ønsker karakterer og et tall som tilbakemelding. Ikke unormalt å kjenne på presset ellers i livet. Sammenlikner seg selv med andre. Stressmestring og utforske/ feile litt. Blir det dybdelæring av å kun jobbe mot karakterer og pugging? Det beste hadde vært å kunne motivere dem til å gjøre best mulig innsats hele veien, og ikke kun fra prøve til prøve. Jobbe med prøven før de får karakteren. Får de karakteren først, så er prøven glemt.  

# data[].attributes.subject
- Ungdomsskolen har : 2 prøver max i uka. Presentasjoner og innleveringer kan også komme samtidig. Kanskje uheldig?                                Har færre prøver med karakter og mer tilbakemeldinger. Tentamen og en prøve underveis kan være nok for eksempel.-St.Olav har prøveplan for programfag og matte, mye vurderinger, kanskje så mye som 5-6 i året.-Greåker yrkesfag har en prøve i uka max. Satt opp med prøveplan for hele året. -Kan det bli for vanskelig med kun en eksamensliknende situasjon i året?. Matematikk. Får kapittelprøvene som en innlevering over tid. Retter selv, og går over. Tid til å se på oppgavene, og fordype seg i oppgavene. Egenvurderinger og vurderingsskjema får de tilbake. Mange ønsker karakterer og et tall som tilbakemelding. Ikke unormalt å kjenne på presset ellers i livet. Sammenlikner seg selv med andre. Stressmestring og utforske/ feile litt. Blir det dybdelæring av å kun jobbe mot karakterer og pugging? Det beste hadde vært å kunne motivere dem til å gjøre best mulig innsats hele veien, og ikke kun fra prøve til prøve. Jobbe med prøven før de får karakteren. Får de karakteren først, så er prøven glemt.  

# data[].attributes.body
- Vi kjenner oss ikke igjen på at det er vi som legger presset på elevene. Stort press kommer også hjemmefra, og mange elever legger veldig stort press på seg selv. Det er mange kilder til press. Press erfares også forskjellig.
- Psykisk helse hos elevene har blitt bedre på Greåker vgs (på science-linja) etter at de reduserte antallet formelle vurderinger.
- Mange ønsker/ må bli leger. Verden raser sammen hvis karakteren blir 4+.
- Selvbildet kan ikke bli knyttet til karakteren.
- Vi er jo pålagt å sette karakterer/vurderinger. Vanskelig med muntlige prøver, mangel av tid. Sentralgitt eksamen er målestokk. Vi blir vurdert etter karakterer til den sentralgitte eksamen.
- viktig med prøveplaner

# data[].attributes.body
Erfaringsdeling:

Psykososiale på ungdomsskoler (ikke vinklet mot karakterer)

Mål - skaper press i form av vurdering - elevene føler seg målt i alt de gjør.

Greåker (VGS) gått fra 3 store prøver i halvåret til 2.

Kjører egentester for å se hva man har kontroll på, etter et kapittel.

Vurdering uten karakter - elevene vil gjerne ha karakteren, for å vite hvor man ligger.

Underveisvurdering i vinden, både på ungdomsskole og vgs.

Mye annet som skjer i ungdomsskolen, skaper stress for lærer.

Midtveisvurdering på VGS (som i teorien blir 4 terminer).

Vurdering for læring underveis, i stedet for sluttvurdering.

Kjerneprinsipper kan kanskje skape mindre "frykt" for sluttvurdering, da man slipper unna en del "pugging" av faktakunnskaper.

Prøveplaner kan dempe noe av det intense arbeidspresset i noen uker.

Elever - kan de velge datoer for prøver? VGS funker godt.

Satte datoer for vurdering fra ledelsen, forutsigbarhet, men da må man tilpasse seg som lærer.

Vanskelig for lærere å sette sluttvurdering hvis man ikke har "kontrollen" underveis. Underveisvurdering kan skape større arbeidsprosess.

# data[].attributes.body
Oppgave 1):
* Prøveplan som lages sentralt eller for trinnet underveis.
*Maks 2 prøver med karakter pr halvår (+halvårsvurdering)
* utfordrende med få prøver i naturfag, pga ulike, avsluttende temaer.
* Elever retter prøver utfra løsningsforslag, setter karakter selv

# data[].attributes.body
Oppgave 1):
-2 prøver per termin
- Ønsker å være trenere og ikke dommere - underveisvurdering
- Krever omstilling fra lærere, elever og foresatte
- Sciencelinja; bare én vurdering i halvåret
- Egenvurderinger
- Opplever at elever er stresset over karakterer.
- La elevene få karakterer etter at prøvene er delt ut
- Samtale med elevene at så lenge man gjør sitt beste, så er det godt nok.
- Er målark nødvendig? Skaper passive elever.
- Mål i begynnelsen i timen: Dreper motivasjon - bedre med oppsummering i slutten av timen; "Hva har vi lært denne timen?"

# data[].attributes.body
Gruppe 2 – kun matematikk

Før lunsj:

1.       Spørsmål

a.       Kommentarer og fremovermeldinger drukner ofte i tallkarakteren.

b.       Lettesre å gi fremovermeldinger ansikt til ansikt – tar tid å rekke over en klasse

c.       Viktig å avklare ambisjoner

d.       Frivillig sluttkompetanseprøve

2.       og 3. spørsmål:

a.       Ja – opplever at en i skolen å begrense antall prøver. Gjennom samtaler med enkeltelever er det mulig å avklare hva som er godt nok.

Gruppe 2 – etter lunsj

Oppgave 1

«Morsomme» temaer: Sannsynlighetsregning – blir oppfatta som et annerledestema. De flinkeste er ikke mest glad i det, mens de mer intuitive elevene ofte liker det. I matematikk opplever vi at elevene ikke nødvendigvis forventer at undervisningen skal være spesiselt morsom. Mange svakere elever er glad i konstruksjon i geometri. Sterkere elever blir ofte påvirket av lærerens entusiasme.