# data[].attributes.headline
April 2016, skolverket lämnar in sitt förslag på nationell IT-strategi (tas ej)

# data[].attributes.subject
April 2016, skolverket lämnar in sitt förslag på nationell IT-strategi (tas ej)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En beställning faktureras och porto/frakt tillkommer alltid, även för gratismaterial.

Beställa en trycksak

Endast ett fåtal av våra publikationer går att beställa i tryckt form. Om knappen "Lägg i varukorg" visas intill en publikation går den att beställa, annars finns den enbart för nedladdning.

Är du ny kund fyller du i dina adressuppgifter och sparar dem under knappen "Jag är ny kund". Annars loggar du in med e-postadress och lösenord så öppnas dina tidigare registrerade uppgifter upp. Du kan skicka din beställning direkt genom att klicka på knappen "Skicka beställning och ändra mina uppgifter" på sidan där du fyller i dina adressuppgifter.

När du lagt det du vill beställa i varukorgen klickar du på den röda knappen "Varukorg" högst upp på sidan, med den lilla pilen bredvid Visa. Då visas varukorgens innehåll och du kan kontrollera och ändra antal beställda ex, ta bort artiklar och se summan i kronor, moms och eventuella rabatter. Tyvärr kan vi inte ange portokostnaden.

När du är nöjd med din beställning klickar du på knappen "Gör beställning". Då får du upp ett kvitto i webbläsaren som visar vad du beställt och summan av ordern och en orderbekräftelse sänds till mejladressen du uppgivit i beställningen.

Observera att du kan ångra din beställning längst ner på webbsidan med ditt kvitto. Klicka på knappen "Ångra beställning".

Köp- och leveransvillkor

Leveranser och fakturor för kommer direkt från vår leverantör ISY Information System. Det är också ISY som bemannar kundtjänsten (publikationsservice) för beställningar av trycksaker och frågor kring leveranser och fakturor.

Leveranser och fakturor för beställningar av läroplaner och kursplaner kommer från en annan av våra leverantörer: Norstedts Juridik. Beställer du både läroplaner och andra trycksaker samtidigt kommer du alltså att få leveransen i skilda försändelser och två skilda fakturor.

Normalleveranser skickas med B-post. Porto/frakt debiteras med den faktiska kostnaden. Vi kan leverera enligt andra önskemål på din begäran, extra kostnader kan då tillkomma. Kontakta vår publikationsservice för pris.

Beställningar skickas från våra distributörer inom fem arbetsdagar från beställningsdatum, förutsatt att de beställda artiklarna finns i lager.

Betalning sker mot faktura inom 30 dagar från fakturadatum.

Vi debiterar inte någon separat fakturerings- eller expeditionsavgift.

Porto/frakt tillkommer alltid, även på gratismaterial.

Priser är angivna exklusive moms om inte annat anges.

Vi reserverar oss för prisändringar och för att material kan ha tagit slut efter beställningstillfället. Vid beställning som överstiger lagersaldot ger vi besked angående det via mejladressen som angavs vid beställningen.

Rabatter

Vid beställning av många exemplar av samma titel till samma leveransadress lämnas mängdrabatt på priset:

10 - 49 ex 5 % rabatt

50 eller fler ex 10 % rabatt

# data[].attributes.attachment_link.title
Förslag på en nationell IT-strategi för skola och förskola

# data[].attributes.attachment_link.description
En beställning faktureras och porto/frakt tillkommer alltid, även för gratismaterial. Endast ett fåtal av våra publikationer går att beställa i tryckt form. Om knappen "Lägg i varukorg" visas intill en publikation går den att beställa, annars finns den enbart för nedladdning. Är du ny kund fyller du i dina adressuppgifter och sparar dem under knappen "Jag är ny kund".

# data[].attributes.headline
December 2016, Regeringen ger Skolverket i uppdrag att börja implementera den ej beslutade nationella strategin i Budgetdirektivet

# data[].attributes.subject
December 2016, Regeringen ger Skolverket i uppdrag att börja implementera den ej beslutade nationella strategin i Budgetdirektivet

# data[].attributes.headline
Mars 2017, Läroplaner och kursplaner med förstärkt digital kompetens beslutas av Regeringen

# data[].attributes.subject
Mars 2017, Läroplaner och kursplaner med förstärkt digital kompetens beslutas av Regeringen

# data[].attributes.body
Fortfarande ingen IT-strategi beslutad...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I dag, torsdag 9 mars, har regeringen beslutat om förtydliganden och förstärkningar i bland annat läroplaner, kursplaner och ämnesplaner för grundskolan och gymnasieskolan. Syftet är att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna rör bland annat rektorers och lärares uppdrag, skolbibliotekets roll och undervisningen i enskilda ämnen.

Den tekniska utvecklingen och digitaliseringen innebär förändringar i arbetslivet och samhället i övrigt. Det leder i sin tur till allt större krav och förväntningar på skolväsendets förmåga att ge alla elever, unga som vuxna, en god digital kompetens. Genom förtydliganden och förstärkningar i skolans styrdokument får huvudmän, rektorer, lärare och annan personal bättre förutsättningar att bidra till elevernas utveckling när det gäller digital kompetens. Samtidigt stärks förutsättningarna för en nationellt likvärdig utbildning, undervisningens kvalitet förbättras och elevers aktiva deltagande i ett alltmer digitaliserat arbets- och samhällsliv stödjs.

- Alla elever ska få med sig kunskaper att förstå och kunna påverka världen. Det får inte vara beroende av vilken skola du går på eller vilken lärare du har. Men avsaknaden av ett samlat nationellt ansvar för digitaliseringen av skolan har gjort att skolan vidgat digitala klyftor i stället för att sluta dem. Ett av mina första beslut var att be Skolverket att tillsammans med forskare ta fram en samlad it-strategi för skolan. Nu kan vi äntligen fatta de första viktiga besluten för att förverkliga det arbetet. Det stärker jämlikheten i skolsystemen och elevernas förberedelser för arbetslivet och demokratin, säger utbildningsminister Gustav Fridolin.

- Vi ändrar i gymnasieskolans ämnesplaner så att programmering läggs till i flera matematikkurser. I samhällskunskap ska det ingå hur digitaliseringen påverkar samhället. Vi förstärker också skrivningarna om medie- och informationskunnighet. Det handlar om att förbereda gymnasieeleverna för jobb, vidare studier och för ett liv som samhällsmedborgare i en digitaliserad värld, säger gymnasie- och kunskapslyftsminister Anna Ekström.

- Skolan måste bli bättre på att ge eleverna förutsättningar för att fungera som medborgare i en tid när digitaliseringen förändrar samhället, arbetsmarknaden och våra sätt att leva och vara. Det här är ett litet men viktigt steg på den vägen. Det förbättrar samtidigt förutsättningarna för att vi som samhälle ska lyckas dra nytta av digitaliseringens möjligheter i form av ökad livskvalitet och förbättrad konkurrenskraft, säger bostads- och digitaliseringsminister Peter Eriksson.

Sammanfattningsvis avser ändringarna:

att programmering införs som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i grundskolan, framför allt i teknik och matematik

att eleverna blir stärkta i sin källkritiska förmåga

att eleverna ska kunna lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt sätt med användning av digital teknik

att eleverna ska arbeta med digitala texter, medier och verktyg

att eleverna ska använda och förstå digitala system och tjänster

att eleverna ska utveckla en förståelse för digitaliseringens påverkan på individ och samhälle

Ändringarna ska tillämpas senast från och med den 1 juli 2018. Huvudmännen kommer att kunna välja när de ska börja tillämpa ändringarna inom ett ettårigt tidsspann från och med den 1 juli 2017.

# data[].attributes.attachment_link.title
Stärkt digital kompetens i läroplaner och kursplaner

# data[].attributes.attachment_link.description
I dag, torsdag 9 mars, har regeringen beslutat om förtydliganden och förstärkningar i bland annat läroplaner, kursplaner och ämnesplaner för grundskolan och gymnasieskolan. Syftet är att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna rör bland annat rektorers och lärares uppdrag, skolbibliotekets roll och undervisningen i enskilda ämnen.

# data[].attributes.headline
Juni 2017, Få syn på digitaliseringen publiceras

# data[].attributes.subject
Juni 2017, Få syn på digitaliseringen publiceras

# data[].attributes.headline
Juli 2017, digital kompetens förstärks i läroplaner och kursplaner

# data[].attributes.subject
Juli 2017, digital kompetens förstärks i läroplaner och kursplaner

# data[].attributes.headline
Augusti 2017, Leda digitalisering helt publicerad på Skolverkets lärportal

# data[].attributes.subject
Augusti 2017, Leda digitalisering helt publicerad på Skolverkets lärportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolverkets moduler för kollegialt lärande

# data[].attributes.headline
Augusti 2017,  ämnesspecifika kommentarmaterial reviderade utifrån digital kompetens publiceras

# data[].attributes.subject
Augusti 2017,  ämnesspecifika kommentarmaterial reviderade utifrån digital kompetens publiceras

# data[].attributes.attachment_link.description
Kommentarmaterialen ger en bredare och djupare förståelse för de urval och ställningstaganden som ligger bakom texterna i läro-, kurs- och ämnesplanerna.

# data[].attributes.headline
September 2017, regeringen beslutar att nationella proven ska digitaliseras

# data[].attributes.subject
September 2017, regeringen beslutar att nationella proven ska digitaliseras

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På regeringen.se använder vi kakor för att löpande förbättra webbplatsen. Du väljer själv om du accepterar kakor. Läs om kakor

Hoppa till huvudinnehåll

Gustav Fridolin har entledigats, Utbildningsminister

Innehållet publicerades under perioden

De nationella proven i skolan ska digitaliseras. Nu får Skolverket i uppdrag att utveckla och tillhandahålla de digitaliserade nationella proven - det beslutade regeringen i dag.

I propositionen Nationella prov - rättvisa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14), som nyligen överlämnades till riksdagen, aviserade regeringen att de nationella proven ska digitaliseras. I propositionen bedömer regeringen också att de nationella proven ska avidentifieras och att någon annan än den undervisande läraren ska bedöma elevernas svar på proven. Syftet med digitaliseringen är ökad likvärdighet i betygssystemet och en effektivare hantering.

Nu ger regeringen Skolverket i uppdrag att utveckla ett gemensamt ramverk med kvalitetskriterier för de nationella proven och de nationella bedömningsstöden. I utvecklingen ska Skolverket sträva efter att säkerställa provens tillgänglighet och att de kan användas av alla elever.

I uppdraget ingår även att genomföra en försöksverksamhet, där digitaliserade prov och extern bedömning införs stegvis. Försöksverksamheten ska pågå från och med höstterminen 2018 till och med höstterminen 2021.

Enligt uppdraget ska Skolverket också utveckla rapporteringsfunktioner utifrån de olika behov av resultatinformation som exempelvis huvudmän, rektorer och lärare har.

- Digitalisering av de nationella proven är en viktig och efterlängtad modernisering och det är väldigt roligt att kunna meddela att regeringen nu har gett Skolverket i uppdrag att genomföra detta. Digitala nationella prov och bedömningsstöd kommer ge mer tid för undervisning och lärande, säger gymnasie- och kunskapsminister Anna Ekström.

- Nationella proven ska stödja lärandet, inte ta tid från det. Därför har vi minskat antalet nationella prov. Med digitalisering kan nu den tid lärare lägger på proven minska och mer rättas digitalt, säger utbildningsminister Gustav Fridolin.

I förra årets budgetproposition tilldelades Skolverket 34 miljoner kronor 2017 för att genomföra digitalisering av nationella prov och bedömningsstöd. Regeringen beräknar att anslaget behöver utökas med 56 miljoner kronor årligen 2018-2021, 71 miljoner kronor 2022, 64 miljoner kronor 2023 och 45 miljoner kronor årligen från och med 2024.

Skolverket ska redovisa en plan för utvecklingsarbetet 15 februari 2018. Redovisningen ska innehålla en analys av konsekvenserna för huvudmännen och lärare av alternativen som prövas i försöksverksamheten. Skolverket ska också informera Utbildningsdepartementet löpande om utvecklingsarbetet.

Sidan är uppmärkt med följande kategorier

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolverket får i uppdrag att digitalisera de nationella proven

# data[].attributes.attachment_link.description
På regeringen.se använder vi kakor för att löpande förbättra webbplatsen. Du väljer själv om du accepterar kakor. Läs om kakor Hoppa till huvudinnehåll Gustav Fridolin har entledigats, Utbildningsminister Innehållet publicerades under perioden De nationella proven i skolan ska digitaliseras. Nu får Skolverket i uppdrag att utveckla och tillhandahålla de digitaliserade nationella proven - det beslutade regeringen i dag.

# data[].attributes.headline
Augusti 2018 försöksverksamheten för DNP drar igång

# data[].attributes.subject
Augusti 2018 försöksverksamheten för DNP drar igång

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Försöksledare och kontaktperson

Skolverket vill skapa förutsättningar för dialog och samarbete med en försöksledare på varje försöksskola. Vi ser försöksledaren som en funktion och den behöver inte kopplas till en enskild individ. Funktionen som försöksledare innebär att en eller flera personer på skolan tar ett större ansvar för de aktiviteter som kommer att ingå i försöksverksamheten. Försöksledare får också möjlighet att ingå i nätverk med andra försöksledare.

Skolverkets förväntningar på funktionen som försöksledare innebär att försöksledaren kan:

fungera som försöksskolans kontaktperson med Skolverket och ingå i nätverksarbete med andra försöksledare,

hålla sig uppdaterad om Skolverkets instruktioner, tidplan och aktiviteter för försöksverksamheten,

i samarbete med rektor skapa förutsättningar på försöksskolan för att genomföra aktiviteter enligt instruktioner och tidplan från Skolverket.

Förutom en försöksledare har Skolverket också identifierat att vi behöver säkerställa att det finns en kontaktperson hos huvudman för försöksverksamheten med digitala nationella prov. Det är viktigt att huvudmannen för en försöksskola skiljer på det arbete som görs inom försöksverksamheten och det nationella införandet av digitala nationella prov.

Information om hur försöksskolan anmäler försöksledare och kontaktperson kommer via mejl till försöksskolans rektor och till försöksskolans huvudman. Anmälan ska göras innan 28 februari 2020

# data[].attributes.attachment_link.title
Försöksverksamhet med digitala nationella prov

# data[].attributes.attachment_link.description
Mellan 2018 och 2021 pågår försöksverksamheten med digitala nationella prov. Nedanstående information riktar sig i första hand till försöksskolorna. Alla skolor ska fortsätta att genomföra de ordinarie nationella proven. Det gäller således även de skolor som kommer att ingå i försöksverksamheten.

# data[].attributes.headline
December 2018, de  tekniska och pedagogiska kraven för  DNP släpps.

# data[].attributes.subject
December 2018, de  tekniska och pedagogiska kraven för  DNP släpps.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För att proven ska kunna hålla hög validitet krävs att alla elever är vana vid den dator eller surfplatta som de förväntas genomföra provet på. Det förutsätter dessutom att undervisande lärare och provledare vid provtillfället är trygga med och kan hantera den digitala utrustning som tillhandahålls.

Datorer eller surfplattor som kan användas för att genomföra digitala nationella prov bör testas och uppdateras regelbundet med god framförhållning på samma sätt som övriga tekniska systemkrav.

Surfplattor ska ha en skärmstorlek på minst 9,6 tum.

Datorerna och surfplattorna ska ha en skärmupplösning på minst 1366 x 768.

Hörlurar ska finnas för att kunna användas i prov som innehåller ljudmaterial.

Externa tangentbord ska användas av elever som använder surfplattor.

Det kan vara en fördel att ha en datormus kopplad till datorerna eller surfplattorna.

Precis som vid dagens nationella prov får inte mobiltelefoner användas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekniska förutsättningar för skolorna att kunna genomföra digitala nationella prov

# data[].attributes.attachment_link.description
De digitala proven kommer att genomföras via en provtjänst som Skolverket tar fram och tillhandahåller. För att kunna genomföra digitala nationella prov behöver skolorna ha en digital infrastruktur på plats. Dels för att kunna ansluta till provtjänsten på ett säkert sätt och dels för att eleverna ska kunna genomföra de digitala nationella proven utan tekniska avbrott eller störningar.

# data[].attributes.headline
Mars 2019, SKR lämnar över förslaget på nationell handlingsplan till Regeringen

# data[].attributes.subject
Mars 2019, SKR lämnar över förslaget på nationell handlingsplan till Regeringen

# data[].attributes.body
#skoldigiplan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
#skolDigiplan omfattar SKR:s breda arbete med skolans digitalisering med fokus på hur skolans huvudmän kan nå målen i regeringens nationella strategi. En central del är den nationella handlingsplanen med 18 förslag på initiativ som togs fram våren 2019. Ett av initiativen är att ta fram ett digitalt processtöd för huvudmännen att planera, prioritera och hitta resurser för den egna verksamhetsutvecklingen. En viktig utgångspunkt för #skolDigiplan är en nära samverkan med skolans huvudmän, näringslivet, forskningen, Skolverket och andra myndigheter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skoldigiplan - Sveriges Kommuner och Landsting

# data[].attributes.attachment_link.description
skolDigiplan omfattar SKR:s breda arbete med skolans digitalisering med fokus på hur skolans huvudmän kan nå målen i regeringens nationella strategi. En central del är den nationella handlingsplanen med 18 förslag på initiativ som togs fram våren 2019. Ett av initiativen är att ta fram ett digitalt processtöd för huvudmännen att planera, prioritera och hitta resurser för den egna verksamhetsutvecklingen.

# data[].attributes.headline
December 2019, Regeringen ger Skolverket ansvar för skolans digitalisering

# data[].attributes.subject
December 2019, Regeringen ger Skolverket ansvar för skolans digitalisering

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Flera internationella undersökningar har bekräftat att kunskapsresultaten nu ökar. Sedan den socialdemokratiskt ledda regeringen tillträdde 2014 har en rad åtgärder vidtagits för att steg för steg återta kommandot över skolans utveckling. Staten tar nu ett allt större ansvar för höjda kunskaper och för lärares fortbildning. Insatser för att stärka jämlikheten görs genom bland annat mer resurser till skolor som behöver det bäst, statliga skolutvecklingsprogram och åtgärder för att de bästa lärarna ska jobba i skolor med tuffast förutsättningar.

Men mer behöver göras. Vi behöver se till att samhället kliver fram i frågor som rör skolutveckling, till exempel digitaliseringen av skolan. Regeringen beslutar i dag därför att ge Skolverket rollen som sektorsansvarig myndighet när det gäller de statliga insatserna för skolväsendets digitalisering. Det innebär att staten nu tar ett större ansvar för att digitaliseringen av skolan samordnas.

I dag lämnas skolor i för stor utsträckning ensamma i arbetet med skolutveckling. Det saknas stöd vid inköp av exempelvis läromedel och IT-system och vi har sett att syftet med att köpa in och digitala verktyg har varit otydligt. Lärare har på många håll förgäves försökt använda teknik som inte fungerar, och i stället för att undervisa varit tvungna att brottas med olika inloggningar och lösenord.

Dåligt genomförd digitalisering slår mot lärares dyrbara tid och skolans kunskapsuppdrag. Digitalisering på fel sätt kan också innebära distraktioner som gör att eleverna inte kan koncentrera sig på undervisningen. Men det betyder inte att vi kan vrida klockan tillbaka; genomtänkta digitala lösningar behövs för att utveckla skolan. Det är uppenbart att dagens elever måste lära sig hantera dessa verktyg och agera i en alltmer digitaliserad värld. Utan digitala färdigheter är det svårt att få jobb på dagens arbetsmarknad. Utan digitala kunskaper är det svårt att klara ett jobb, studera vidare eller forska. Förmåga till källkritik krävs för att vara en aktiv medmänniska i vårt demokratiska och öppna samhälle.

En genomtänkt och samordnad digitalisering kan innebära stora möjligheter för skolan:

1. Fler elever kan lära sig mer. Elever i behov av stöd kan med hjälp av digitala verktyg få bättre tillgång till extra anpassningar och särskilt stöd utifrån de behov som varje elev har.

2. Alla elever kan få tillgång till relevant och uppdaterade fakta och information. För att eleverna ska lära sig mer krävs läromedel av hög kvalitet, och det gäller förstås även de digitala. Genom sådana och via väl fungerande skolbibliotek kan det här bli bättre. Regeringen har därför nyligen gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken och lämna förslag på hur statens roll bör se ut när det gäller läromedel i svensk skola.

3. Lärarnas administration kan minska. Regeringen har beslutat att de nationella proven ska digitaliseras och Skolverket utreder hur central rättning av proven kan införas. När denna digitala reform genomförs kan lärarnas administrativa börda lättas och en mer rättssäker och likvärdig betygssättning dessutom bli verklighet.

4. Möjligheterna för kompetensutveckling kan öka. Genom digitala lösningar kan kompetensutveckling och ämnesfortbildning för lärare bli mer tillgänglig och samverkan mellan skolor underlättas. Välutbildade lärare är avgörande för hur mycket elever lär sig.

5. Förutsättningarna för utbildning i hela landet förbättras. I tider av lärarbrist kan fjärrundervisning bidra till att fler elever blir undervisade av behöriga lärare, även i skolor där elevunderlaget är litet eller inom ämnen där det är stor brist på behöriga lärare.

Allt detta driver den digitala utvecklingen i snabb takt. Utbudet av digitala verktyg och digitala källor ökar. Det ställer höga krav på skolhuvudmän, rektorer och lärare att navigera på en närmast oöverblickbar marknad. Såväl skolorna som branschen har efterfrågat att staten ska ta en starkare samordnande roll när det gäller digitaliseringsfrågor. Mot den bakgrunden beslutade regeringen år 2017 om en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet.

Nu tar vi nästa steg genom att göra Skolverket till sektorsansvarig myndighet när det gäller de statliga insatserna för skolväsendets digitalisering. Så skapas förutsättningar för att digitaliseringen av skolan sker på ett mer genomtänkt och samordnat sätt.

Det är ännu ett steg på vägen tillbaka till ett av de mest jämlika och högpresterande skolsystemen i världen.

Anna Ekström (S)
utbildningsminister

Anders Ygeman (S)
digitaliseringsminister

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolverket får ansvar för digitaliseringen

# data[].attributes.attachment_link.description
Flera internationella undersökningar har bekräftat att kunskapsresultaten nu ökar. Sedan den socialdemokratiskt ledda regeringen tillträdde 2014 har en rad åtgärder vidtagits för att steg för steg återta kommandot över skolans utveckling. Staten tar nu ett allt större ansvar för höjda kunskaper och för lärares fortbildning.

# data[].attributes.headline
Januari 2020, tidsplanen för DNP förändras

# data[].attributes.subject
Januari 2020, tidsplanen för DNP förändras

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Införande av digitala nationella prov

Tusentals skolor och hundratusentals elever berörs av de nationella provens digitalisering. Alla skolor behöver ha nödvändig teknik och digital kompetens för att kunna genomföra proven digitalt. Även verksamheter inom kommunal vuxenutbildning berörs av digitala nationella prov. Digitalisering av sfi-proven ingår inte i Skolverkets uppdrag.

Införandet av digitala nationella prov kommer att ske successivt. Det innebär att provtjänsten kommer att tas i bruk 2022 för ett antal betygsstödjande digitala bedömningsstöd och de första digitala nationella proven kommer att genomföras 2023. Under 2022 kommer skolorna få möjlighet att testa och bekanta sig med den nya digitala provtjänsten.

Det finns två centrala delar i digitaliseringen av nationella prov: den digitala provtjänsten och det förändringsarbete som behöver göras på skolorna. Det här arbetar vi nu med på 100 skolor i en försöksverksamhet under åren 2018-2021. Syftet är att underlätta införandet av digitala nationella prov genom att undanröja de huvudsakliga hindren. Försöksverksamheten bidrar även till att underlätta en möjlig övergång till extern bedömning, vilket innebär att en annan lärare än den som undervisar eleven bedömer elevens lösning av ett nationellt prov.
Försöksverksamhet med digitala nationella prov Uppdrag att digitalisera de nationella proven (regeringen.se) Pressmeddelande: Ändrad tidplan för digitala nationella prov

# data[].attributes.attachment_link.description
Tusentals skolor och hundratusentals elever berörs av de nationella provens digitalisering. Alla skolor behöver ha nödvändig teknik och digital kompetens för att kunna genomföra proven digitalt. Även verksamheter inom kommunal vuxenutbildning berörs av digitala nationella prov. Digitalisering av sfi-proven ingår inte i Skolverkets uppdrag. Införandet av digitala nationella prov kommer att ske successivt.

# data[].attributes.headline
Januari 2020, Skolverket förtydligar  vilken digital kompetens lärare behöver  utveckla inför DNP.

# data[].attributes.subject
Januari 2020, Skolverket förtydligar  vilken digital kompetens lärare behöver  utveckla inför DNP.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Införande av digitala nationella prov

Tusentals skolor och hundratusentals elever berörs av de nationella provens digitalisering. Alla skolor behöver ha nödvändig teknik och digital kompetens för att kunna genomföra proven digitalt. Även verksamheter inom kommunal vuxenutbildning berörs av digitala nationella prov. Digitalisering av sfi-proven ingår inte i Skolverkets uppdrag.

Införandet av digitala nationella prov kommer att ske successivt. Det innebär att provtjänsten kommer att tas i bruk 2022 för ett antal betygsstödjande digitala bedömningsstöd och de första digitala nationella proven kommer att genomföras 2023. Under 2022 kommer skolorna få möjlighet att testa och bekanta sig med den nya digitala provtjänsten.

Det finns två centrala delar i digitaliseringen av nationella prov: den digitala provtjänsten och det förändringsarbete som behöver göras på skolorna. Det här arbetar vi nu med på 100 skolor i en försöksverksamhet under åren 2018-2021. Syftet är att underlätta införandet av digitala nationella prov genom att undanröja de huvudsakliga hindren. Försöksverksamheten bidrar även till att underlätta en möjlig övergång till extern bedömning, vilket innebär att en annan lärare än den som undervisar eleven bedömer elevens lösning av ett nationellt prov.
Försöksverksamhet med digitala nationella prov Uppdrag att digitalisera de nationella proven (regeringen.se) Pressmeddelande: Ändrad tidplan för digitala nationella prov

# data[].attributes.attachment_link.description
Tusentals skolor och hundratusentals elever berörs av de nationella provens digitalisering. Alla skolor behöver ha nödvändig teknik och digital kompetens för att kunna genomföra proven digitalt. Även verksamheter inom kommunal vuxenutbildning berörs av digitala nationella prov. Digitalisering av sfi-proven ingår inte i Skolverkets uppdrag. Införandet av digitala nationella prov kommer att ske successivt.