# data[].attributes.body
Punaarmee sissetungi eel 1944. põgenes palju eestlasi terrori kartuses läände. Muidu oleks suurem osa neist langenud repressioonide ohvriks. Peamiselt lahkus haritlaskond. Algul põgeneti Ida-Virumaalt ja Lõuna-Eestist rinde eest ära, hiljem juba välismaale. Pidurdati Punaarmee pealetungi, et lasta inimestel põgeneda.

# data[].attributes.body
Põgenikke ründasid nii Nõukogude lennukid kui ka allveelaevad, paljud sõiduks sobimatud paadid läksid põhja. Põgenesid ka paljud sakslastest sõdurid, kellest osad lasti põhja.

# data[].attributes.body
Aegamööda suutsid paguluses tegutsevad Eesti diplomaadid Läänele selgeks teha, et eestlastel pole kuhugi tagasi pöörduda, sest Nõukogude Liit on Eesti vallutanud. Põgenikud hakkasid valima elukohti, suurem osa neist suundus Ameerika Ühendriikidesse ja Kanadasse, peamiselt Montreali ja Toronto ümbrusesse. Palju oli eestlasi ka Austraalias. Kokku oli 1946. aastaks maailmas 70000 eestlastest pagulast, enamik neist jäi oma varast ilma.

# data[].attributes.body
Esimesena rajati kogudused, seejärel ja ilmalikud organisatsioonid. Igal pool loodi Eesti maju, kus eestlase kogunesid. Neil oli ka roll noorte- ja haridustöös. Rootsis oli eestlastest pagulastel poliitiline tegevus keelatud. Seetõttu nimetati ametisse teovõimeline Eesti Vabariigi valitsus eksiilis, et kanda Eesti õiguslikku järjepidevust. Lääneriigid seda ei tunnustanud. Eesmärkideks olid riigi järjepidevus ja vabastamine Nõukogude okupatsiooni alt.

# data[].attributes.body
Rajati koole, stipendiumitega toetati teadustegevust. Löödi kaasa spordis ja teatritegevuses. Tähtsaks kujunesid laulukoorid, tantsuringid, tegutsesid noorteorganistioonid nt skaudimalevad. Paguluses oli palju loojaid: K. Ristikivi, V. Uibopuu, K. Lepik, A. Gailit, M. Under, G. Suits. Paguluses anti välja rohkem kirjandust kui kodumaal. Ilmus eesti ajalehti nt Tulimuld ja Mana.

# data[].attributes.body
1972. aastal toimus Torontos esimene ESTO festival, mis tõi kokku eestlasi üle maailma. Nõuti vabadust Eestile. Festival andis ülevaate, milline oli eestlaste pagulus. ESTOt hakati korraldama iga 4 aasta järel. Viimane ESTO toimus Eestis 2019. aasta suvel.

# data[].attributes.body
Võitlus Eesti vabastamise eest koordineerisid rahvuslikud keskorganisatsioonid. Tegutsesid eestlaste diplomaatilised esindused, eriti peakonsul saadiku ülesandeis Ameerika Ühendriikides Ernst Jaakson. Pagulaste tegevus häiris Nõukogude Liitu, kes üritas survestada lääneriike, et nood mittetunnustamispoliitika lõpetaks, aga see ei andnud eriti tulemusi. Üritati ka pagulaste seas lahkhelisid tekitada. Loodi Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Ühing, et aidata pagulastel kodumaaga suhelda.

# data[].attributes.body
Mida koordineerisid rahvuslikud keskorganisatsioonid?

# data[].attributes.body
Kui palju oli kokku eestlastest pagulasi maailmas 1946. aastaks?