# data[].attributes.body
VK, BM

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nem is a cigi az igazi mumus?

2020. január 17. Évente már közel annyian halnak meg a világon légszennyezettség, mint dohányzás miatt. Magyarországon a rossz levegő lakosságarányosan kétszer-háromszor annyi áldozatot követel, mint a környező országokban.

Ma már ugyanannyian halnak meg a légszennyezettség, mint a dohányzás következtében: világszerte évente mintegy hétmillió ember - mondta a Magyar Nemzet érdeklődésére Losonczy György, a Semmelweis Egyetem Pulmonológiai Klinika egyetemi tanára. A szmognak elsősorban szív- és érrendszeri, tüdőgyógyászati és onkológiai kockázatai vannak, de ma már azt is tudjuk, hogy különböző pszichiátriai betegségekre is hatást gyakorol.

A szakorvos elmondta: hazánkban lakosságarányosan kétszer-háromszor annyian halnak meg a légszennyezés miatt, mint a környező országokban, amelynek elsősorban az az oka, hogy Magyarország egy medencében fekszik, hegyek veszik körül, és sokszor van szélcsend. A légszennyezettségi világtérképen is látszik, mekkora jelentősége van annak, hogy egy ország a tengerparton fekszik-e, mint például Hollandia, ahol a tengeri levegő folyamatosan cseréli a szennyezettet. De jobb helyzetben van nálunk Ausztria is, ott erős a nyugati szél, ami szintén tisztítja a levegőt - magyarázta Losonczy György.

Az előrejelzések szerint szombaton élénk, erős széllökésekkel érkezik egy hidegfront, ami vasárnapra kitisztítja az ország jelenleg erősen szmogos levegőjét.

A krónikus betegségben szenvedőkön kívül a gyerekek és a hatvan év felettiek vannak nagyobb veszélynek kitéve a szmog miatt - tette hozzá az orvos. Losonczy György hangsúlyozta azt is, hogy a légszennyezettségből származó fa- és szénfüst ugyanakkora mértékben tud krónikus tüdőbetegséget kiváltani, mint a dohányzás. A füst mellett a levegőben található különböző gázok is ártalmasak az egészségre, ilyen a kéndioxid, a nitrogéndioxid, az ózon és a szénmonoxid.

Ezek mind égéstermékek, amelyek a fűtésből, a közlekedésből és az iparból származnak. A kis részecske méretű szállópor nemcsak a tüdőbe, hanem a véráramba is bekerül, így okozhat elváltozásokat a tüdőben, az erekben vagy akár a szívben. További részetekről itt olvashat.

Szerző: Azénpénzem/Magyar Nemzet
Címkék: egészség, dohányzás, légszennyezettség

Kapcsolódó anyagok

# data[].attributes.attachment_link.title
Sorra halnak a magyarok a légszennyezettség miatt - Nem is a cigi az igazi mumus? -

# data[].attributes.attachment_link.description
Nem is a cigi az igazi mumus? 2020. január 17. Évente már közel annyian halnak meg a világon légszennyezettség, mint dohányzás miatt. Magyarországon a rossz levegő lakosságarányosan kétszer-háromszor annyi áldozatot követel, mint a környező országokban.

# data[].attributes.body
VK, BM

# data[].attributes.attachment_link.title
Budapest szmog | Pretty smoggy sunset in the Hungarian capital - drone video

# data[].attributes.body
VK, BM

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A szmog eredendően egy nagyvárosi képződmény. A jelenség olyannyira a metropoliszokhoz kötődik, hogy a fogalmat először London levegőjére alkalmazták a 19. században.

A brit főváros már ekkor a világ egyik legfontosabb és talán legnagyobb települése volt. A fellendülő termelés viszont iszonyatos mennyiségű károsanyag-kibocsátással járt, a levegő tele volt korommal, különféle nitrogén-oxidokkal és kén-oxidokkal. Ezt a sűrű, erősen szennyezett és mérgező ködöt akkoriban borsóleves ködnek (pea soup fog) is nevezték, mivel a benne található vegyi anyagok gyakran sárgára vagy zöldre színezték a levegőt, ami ilyenkor gyakorlatilag belélegezhetetlenné vált.

Akkoriban, vagyis az ipari forradalmat követően a szmog alapját képező égéstermékek, a már említett korom és a különféle oxidok a lakossági széntüzelés, az ipari termelés, illetve a belső égésű motorral működő járművek használata nyomán kerültek a levegőbe, ahol a nedvességgel reakcióba lépve jött létre maga a szmog.

A szmog típusai

De nem minden szmog egyforma, működését és létrejöttét tekintve két fajtáját különböztetjük meg: az egyik a redukáló, a másik az oxidáló szmog. Előbbire példa a századelős London, míg az oxidáló szmogot Los Angeleshez szokás kötni, és jóval később, az 1940-es években fedezték fel, amikor egy nap Los Angeles egét egy sárgás színű felhő borította el, ami még a napot is kitakarta. A városlakók soha korábban nem láttak hasonlót, épp ezért pánikba estek, és sokan vegyi támadást sejtettek a jelenség mögött.

Az oxidáló szmog előfeltétele a napfény (erős UV-sugárzás), a közlekedési eszközök által kibocsátott anyagok (szénhidrogének égéstermékei, nitrogén-oxidok) jelenléte a levegőben; kialakulásának kedvez még a szélcsendes idő. Ilyenkor az UV-sugarak fotokémiai reakciót indítanak el, amely során nitrogén-dioxid és ózon keletkezik. Ez a fajta szmog a napsütötte, forgalmas városokban általában a reggeli csúcsidőben jön létre. Hogy közelebbi példát is mondjunk, Los Angeles mellett például Athénra is jellemző.

A redukáló szmog kialakulása miatt - amelyet téli szmognak is neveznek, mivel kizárólag hidegben, -3 és +5 °C között jöhet létre - elsősorban a fosszilis energiahordozók égetése felelős. Ilyenkor korom, szálló por és kén-dioxid kerül a levegőbe, ahol a gyorsan lehűlő levegőből a pára kicsapódik, ennek következtében kénsav, savas eső, illetve köd képződik.

London mellett (ahol 1952-ben egy katasztrofális, öt napig tartó szmog következtében négyezerrel több ember halt meg, mint a korábbi évek azonos időszakában) Magyarország nagyobb városaiban is rendszeresek a szmogriadók. Míg az 1990-es években még inkább csak Budapesten, illetve Miskolcon volt jellemző, manapság már a legtöbb vidéki nagyvárosban és a nagyobb megyeszékhelyeken is rendre előfordul, a magyar lakosság jelentős részét veszélyeztetve.

Photo by Daniel Olah on Unsplash

De mi is az a szmogriadó?

Szmogriadóról akkor beszélhetünk, ha levegő szennyezettsége elér egy bizonyos határértéket. Ezt általában helyi szinten határozzák meg. Budapesten a fővárosi önkormányzat rendelkezik róla, és szmogriadót Budapest mindenkori főpolgármestere rendelhet el.

A hatályos szabályozás szerint akkor beszélhetünk tájékoztatási fokozatról, ha a légszennyezettség-koncentráció meghaladja a küszöbértéket (75 µg/m3), ekkor még csak ajánlásokat tesznek a lakosságnak - lehetőleg mellőzzék a szén- és olajtüzelésű fűtést, inkább tömegközlekedjenek, - míg a riasztási küszöbértéket (100 µg/m3) meghaladó esetekben életbe lép a szmogriadó, ilyenkor a legszennyezőbb járművek használatát megtiltja az önkormányzat.

Jelenleg a téli időszak során egyre gyakoribbak a szmogriadók Budapesten, ami eléggé nyugtalanító tendencia, de ezzel még mindig messze vagyunk az olyan világvárosoktól, mint Delhi vagy Peking. A vonatkozó rangsor szerint 2019-ben Bangladesben és Pakisztánban volt a legrosszabb a helyzet, de ha településekre szűrünk, kiderül, hogy a tavalyi év adatai alapján a Delhivel szomszédos Gáziabád a világ legszennyezettebb levegőjű városa, őt a kínai Hotan, két pakisztáni város, illetve Delhi követi a sorban.

De ez csak egyik olvasata az adatoknak. Egy másik, sokkal nyugtalanítóbb felfogás szerint hazánkban hasonlóan rossz a helyzet, mint Kínában, mivel az OECD felmérése alapján nálunk ezer lakosra éppen annyi halálos áldozat jut, mint Kínában.

A vonatkozó becslés szerint Magyarországon közel 8 ezren halnak meg évente a levegő miatt, minden 16. ember halálában játszik közre a légszennyezettség.

Ha európai viszonylatban nézzük, a városok között Budapest nincs a legszűkebb élmezőnyben. A szomorú listán főleg bosnyák, szerb, lengyel és olasz települések sorakoznak (Szkopje például a 6., Szófia a 18. helyen áll). Ez a sorrendiség is mutatja, hogy nem mindig a legnagyobb városok levegője a leginkább szennyezett, a jelenség gyakran az ipari termeléssel, a helyben működő erőművekkel is összefügg. Hazánkban például Miskolcon, Szolnokon és Szegeden a legrosszabb a levegő, Budapest „csak" a hatodik helyre került a vonatkozó listán, amelyre még olyan kistelepülés is felkerült, mint Szentgotthárd (7. hely).

Arun kumar képe a Pixabay -en.

Mit lehet tenni a szmog ellen?

A szmog kialakulása ellen legtöbbet nemzetstratégiai és önkormányzati szinten lehet tenni, ez jelenti a leghatékonyabb fellépést, és ilyenkor lehetséges átfogó intézkedéscsomagokban gondolkodni.

Első körben a közlekedési kibocsátást lenne a legegyszerűbb csökkenteni, ezzel a forgalmas nagyvárosok levegőjét lehetne tisztábbá varázsolni. Jó példa ebből a szempontból Párizs, Athén vagy Madrid, ahol 2025-ig kitiltják a leginkább szennyező járműveket a városközpontból, ehhez képest Dél-Koreában az ingyenes tömegközlekedés a cél, hogy ezáltal vonzó alternatívát nyújthassanak az autósoknak, de Japánban például brutális adókkal próbálják elejét venni a mértéktelen autóhasználatnak.

Budapesten a tavalyi önkormányzati választás idején került elő ismét a dugódíj ötlete, amelynek lényege, hogy az olyan útszakaszokra, ahol jellemző a torlódás, extra útdíjat vetnek ki. Ennek terve legutóbb 2016-ban merült fel a városvezetés részéről, de akkor a kormány elutasította a javaslatot.

Most viszont a Budapest zöldítését zászlajára tűző Karácsony Gergely főpolgármester újra felkapta a témát, sőt a választási programjába is beemelte azt, a bevezetését viszont feltételekhez kötötte. Ilyen feltétel volt, hogy a belvároson kívül épüljenek P+R parkolók és fejlesszék a kötött pályás közlekedést. Erről is kérdeztük őt egy korábbi interjúnkban.

A dugódíjnak számos előnye lenne, a környezetterhelés mellett a forgalom is csökkenne, így élhetőbb és biztonságosabb lenne az egész belváros, illetve bevételt jelentene az alulfinanszírozott közösségi közlekedés számára. Közben viszont (legalábbis látszólag) sértené az autósok érdekeit és növelné a városvezetéssel szembeni ellenérzéséket, ezért a bevezetése a mindenkori hatalom számára igen kényes kérdés.

A problémához hozzátartozik, hogy a belvárosban még mindig sorra épülnek a mélygarázsok, amik a belső kerületek fogalmát jelentősén megdobják, és a több parkoló miatt több autó összpontosul a város belső utcáin, főbb csomópontjain is, sőt, a fővárosban minden új építésű iroda és lakás mellé kötelező parkolóhelyet építenie a fejlesztőnek.

A dugódíj jelenleg nem igazán van napirenden, a legtöbb környezetvédelmi kérdést ugyanis átírta, illetve inkább szabályosan letarolta a koronavírus, ami a városok közlekedési rendjét is átalakította: a forgalom a legtöbb helyen lecsökkent, az utakról eltűntek az autók, a tömegközlekedési eszközökön pedig jelentősen megcsappant az utasszám - ehhez képest a biciklis közlekedés virágzik.

A mostani vírushelyzet és a vele járó korlátozások látványosan rámutatnak a közlekedés a légszennyezettség közötti összefüggésre. Budapesten, miután az autók egy jelentős része eltűnt az utakról, a légszennyezettség mértéke a harmadára csökkent.

Jó, jó, de mit tehetek ÉN?

De talán még fontosabb, hogy civilként, a várost használó polgárként is sokat tehetünk a szmog ellen - például azzal, hogy környezetbarát közlekedési módot választunk, ha tehetjük, biciklivel vagy épp tömegközlekedéssel utazunk. Az otthoni fűtési rendszer korszerűsítésével is sok tehetünk azért, hogy a városi légszennyezés mérséklődjön. Fontos, hogy az avart és egyéb kerti hulladékokat ne égessük el, hanem komposztáljuk. Ültessünk fákat!

Ha pedig a szmogriadó már adott, akkor hasznos az alábbi ajánlásokat betartani: ilyenkor lehetőleg ne tartózkodjunk hosszú ideig a szabadban, legfeljebb annyit, amennyit mindenképpen szükséges, és ilyenkor is inkább válasszuk a tömegközlekedést. Különösen vigyázzanak magukra és kerüljék a szabadban tartózkodást az idősek, illetve a különböző légzőszervi vagy keringési betegségekben szenvedők.

Gyakran Ismételt Kérdések

Mit jelent a szmog?

Mennyire veszélyes a szmog?

Szerényi Tamás | Szövegíró, újságíró. 10 éve ír cikkeket és készít interjúkat főleg reklám és kommunikáció témában, de néha ír gasztronómiáról, turizmusról vagy épp a környezetvédelemről. Igyekszik felelősen fogyasztani, elkötelezett a klíma védelme és a Föld jövője iránt.

# data[].attributes.attachment_link.title
A modern nagyvárosok réme, a szmog. Tehetünk a szmog ellen? | xForest

# data[].attributes.attachment_link.description
A szmog eredendően egy nagyvárosi képződmény. A jelenség olyannyira a metropoliszokhoz kötődik, hogy a fogalmat először London levegőjére alkalmazták a 19. században. A brit főváros már ekkor a világ egyik legfontosabb és talán legnagyobb települése volt. A fellendülő termelés viszont iszonyatos mennyiségű károsanyag-kibocsátással járt, a levegő tele volt korommal, különféle nitrogén-oxidokkal és kén-oxidokkal.

# data[].attributes.headline
Ez a videó összefoglalja a hulladék problémákat.

# data[].attributes.subject
Ez a videó összefoglalja a hulladék problémákat.

# data[].attributes.body
GyA
https://www.youtube.com/watch?v=zuwaX85VDz0

# data[].attributes.body
Hulladék probléma
GyA

# data[].attributes.body
KT, DS

# data[].attributes.body
Ez a cikk arra ad választ, hogy a hulladék probléma vagy erőforrás.
GyA

# data[].attributes.attachment_link.title
Hulladék: probléma vagy erőforrás? — Európai Környezetvédelmi Ügynökség

# data[].attributes.body
https://m.youtube.com/watch?feature=youtu.be&v=ju3o4i78L54

DS, KT

# data[].attributes.body
SK KR

# data[].attributes.attachment_link.title
Causes and Effects of Climate Change | National Geographic

# data[].attributes.body
Globális felmelegedésről egy tájékoztató videó látható

# data[].attributes.attachment_link.title
A globális felmelegedés - infógrafikus oktató videó

# data[].attributes.body
Pdf a hulladék problémákról
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=http://real.mtak.hu/62439/1/GlobalisHulladek_IpOk_u.pdf&ved=2ahUKEwjriJOw6ZzsAhWEmIsKHREQBp4QFjABegQIARAB&usg=AOvVaw2ziNuS1mdmIdveT6TH9Mgg
SK KR

# data[].attributes.headline
Ez a dokumentum a globális hulladék mennyiség kezelését mutatja be.

# data[].attributes.subject
Ez a dokumentum a globális hulladék mennyiség kezelését mutatja be.

# data[].attributes.body
GyA

# data[].attributes.body
http://www.okomuvelodes.hu/web/index.php/okotar/hulladek
SK KR

# data[].attributes.attachment_link.title
Természetes anyagokból épült fel a ház. Napelem használat by Radics Richárd

# data[].attributes.attachment_link.description
TOUCH this image to discover its story. Image tagging powered by ThingLink

# data[].attributes.body
GA - Az én ökoházam

# data[].attributes.attachment_link.description
TOUCH this image to discover its story. Image tagging powered by ThingLink

# data[].attributes.body
GB és SzD

Ez a videó a globális felmelegedés okait és következményeit mutatja be.

# data[].attributes.attachment_link.title
Causes and Effects of Climate Change | National Geographic

# data[].attributes.body
GB és SzD
Ez a kép bolygónk jelenállás szerinti helyzetét tükrözi.

# data[].attributes.body
https://www.origo.hu/tudomany/20070926-jelentos-dontesek-az-ozonreteg-es-a-globalis-klima-vedelmeben.html

KT, DS

# data[].attributes.headline
Olvasd el ezt a cikket az ózonpajzs gyógyulásáról, védelméről! 

# data[].attributes.subject
Olvasd el ezt a cikket az ózonpajzs gyógyulásáról, védelméről! 

# data[].attributes.body
http://ecolounge.hu/nagyvilag/2060-ra-gyogyulhat-be-az-ozonpajzs - VE KG

# data[].attributes.body
https://youtu.be/KtXsGBJQ-fU
VE KG

# data[].attributes.attachment_link.title
Hogyan alakult ki az ózonréteg? | National Geographic

# data[].attributes.body
GB és SzD
Ez a ppt a globális felmelegedés várható hatásairól beszél Magyarországon.