# data[].attributes.body
נס שקרה במהלך נס מכת בכורות בליל יציאת מצרים, ובו אלוהים פסח (דילג) על בתי ישראל והרג רק את הבנים הבכורים שלמצרים.

# data[].attributes.body
הוא נקרא על שם המצות שאכלו בני-ישראל בצאתם ממצרים

# data[].attributes.body
חג הפסח הוא חג החירות, בו השתחררו בני ישראל ממצריים ויצאו מעבדות לחירות. בני ישראל היו עבדים במצריים עבדו בפרך ובנו פירמידות ופרעה שחרר את בני ישראל ממצריים כשמשה אמר לו "שלח את עמי" אחרי עשרת המכות שהפיל על מצרים.

# data[].attributes.headline
בארמית הפירוש של חירות זה חירותא

# data[].attributes.subject
בארמית הפירוש של חירות זה חירותא

# data[].attributes.headline
מילים נרדפות לחירות: חופש ודרור....

# data[].attributes.subject
מילים נרדפות לחירות: חופש ודרור....

# data[].attributes.body
בליל סדר מציינים בקריאת ההגדה את היציאה ממצרים מעבדים לחופשי. עבדים עובדים קשה זו עבודה פיזית קשה אבל גם תחושה נפשית קשה כי העבד עצוב אין לו תחושת חופש והוא לא מרגיש שווה בתוך חברת המצרים.

# data[].attributes.headline
מילות השיר הן חמש בלבד, והן חוזרות על עצמן בווריאציות שונות:"עֲבָדִים הָיִינּו, עֲבָדִים,עַּתָהּ בְנֵי חֹורִין, בְנֵי חֹורִין.עֲבָדִים הָיִינּו,עַּתָה, עַּתָהּ בְנֵי חֹורִין, בְנֵי חֹורִין." מלחין השיר, שלום פוסטולסקי, היה מראשוני קיבוץ עין חרוד, והוא הלחין את השיר לכבוד סדר הפסח שנערך בקיבוץ.המנגינה שהלחין פוסטולסקי למילים אלו, הפכה לשיר עממי ידוע.

# data[].attributes.subject
מילות השיר הן חמש בלבד, והן חוזרות על עצמן בווריאציות שונות:"עֲבָדִים הָיִינּו, עֲבָדִים,עַּתָהּ בְנֵי חֹורִין, בְנֵי חֹורִין.עֲבָדִים הָיִינּו,עַּתָה, עַּתָהּ בְנֵי חֹורִין, בְנֵי חֹורִין." מלחין השיר, שלום פוסטולסקי, היה מראשוני קיבוץ עין חרוד, והוא הלחין את השיר לכבוד סדר הפסח שנערך בקיבוץ.המנגינה שהלחין פוסטולסקי למילים אלו, הפכה לשיר עממי ידוע.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מיטב שירי הילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
יהורם גאון - עבדים היינו

# data[].attributes.headline
פעילות שאפשר ללמוד על השיר עבדים היינו

# data[].attributes.subject
פעילות שאפשר ללמוד על השיר עבדים היינו

# data[].attributes.headline
בהגדה של פסח כתוב: בכל דור ודור חיב אדם לראות את עצמו כאלו הוא יצא ממצרים, שנאמר: "הגדת לבנך ביום ההוא לאמר, בעבור זה עשה ה' לי בצאתי ממצרים". זה פסוק מתוך ספר שמות פרק יג

# data[].attributes.subject
בהגדה של פסח כתוב: בכל דור ודור חיב אדם לראות את עצמו כאלו הוא יצא ממצרים, שנאמר: "הגדת לבנך ביום ההוא לאמר, בעבור זה עשה ה' לי בצאתי ממצרים". זה פסוק מתוך ספר שמות פרק יג

# data[].attributes.body
ניקיון הבית
בפסח אסור שיהיו פרורים של חמץ ולכן מנקים טוב את הבית מכל החמץ, גם את הפרורים הקטנים ביותר. את הניקיון מתחילים זמן רב לפני פסח ומנקים את כל הבית למשל: ארונות, ספות, מיטות, מטבח ועוד.

# data[].attributes.body
קמחא דפסחא
בגלל שבפסח המשפחה מוציאה הרבה כסף, נוהגים לתרום כסף או מאכלים כדי לעזור לעניים שיהיה להם מה לאכול בארוחת החג. בנוסף, אפשר להזמין אנשים לחגוג איתנו את ארוחת החג כמו חיילים בודדים שאין להם עם מי לחגוג.

# data[].attributes.body
בדיקת חמץ
בדיקת חמץ היא המצווה לחפש את החמץ בערב חג הפסח כדי לבערו מהבית. בלילה שלפני פסח בודקים את כל הבית כדי להיות בטוחים שלא נשאר שום פרור חמץ. את הבדיקה עושים בערב עם נר בחורים ובסדקים שיש בבית ומברכים את הברכה: ברוך אתה ה' אלוהינו מלך העולם, אשר קדשנו במצוותיו וציוונו על ביעור חמץ.

# data[].attributes.body
שריפת חמץ
ביעור חמץ הוא מנהג שתיקנו חז"ל בנוסף למנהג בדיקת חמץ כדי לקיים את מצוות ביטול החמץ לפני חג הפסח. המנהג הוא על כל אדם לבער את החמץ המצוי בחזקתו.
בבוקר של ערב פסח שורפים את כל החמץ שנשאר בבית. את החמץ שורפים עד השעה החמישית של היום וקוראים את נוסח תפילת ביטול החמץ. הילדים מאוד אוהבים להשתתף בטקס ביעור החמץ.

# data[].attributes.body
קריאת ההגדה
בערב פסח כל המשפחה יושבת סביב השולחן וקוראת את ההגדה ואת סיפור יציאת מצרים. כולם משתתפים וקוראים את ההגדה.

# data[].attributes.body
יעקב אבינו וילדיו יורדים למצרים כדי להיות קרובים ליוסף. יוסף היה עוזר של פרעה מלך מצרים והציל את העם המצרי ואת העמים שגרו מסביב ממוות ברעב. לאחר פטירת יעקב קם מלך חדש על מצרים שלא ידע את יוסף.

# data[].attributes.body
המצרים לא אהבו את היהודים ורצו להשמיד אותם והחליטו שיהיה שעבוד. היהודים עבדו עבודת פרך, אבל היהודים המשיכו להתרבות. כדי לעצור את זה מזמן פרעה את המיילדות העבריות, שפרה ופועה, ומצווה עליהן להרוג כל תינוק זכר שנולד. המיילדות מזלזלות בו והוא מצווה עליהן להשליך ליאור כל זכר שנולד.

# data[].attributes.body
יוכבד יולדת תינוק וכדי להחביא אותו היא בונה תיבה קטנה ושמה את התינוק בה. אחותו של התינוק, מרים, מסתתרת מאחורי שיח על מנת להשגיח על הילד.

בת פרעה מגיעה להתרחץ בנהר ורואה את התיבה. כאשר היא פותחת אותה היא רואה תינוק בוכה. היא מבינה שזה תינוק יהודי ומרחמת עליו. היא מחליטה לקחת את התינוק לביתה, קוראת לו "משה" "כי מן המים משיתיהו".

בת פרעה מגדלת את משה כמו בנה.

# data[].attributes.body
משה רואה איש מצרי מכה איש עברי. הוא הורג את המצרי. ביום המחרת הוא רואה שני יהודים נלחמים זה בזה, הוא נוזף בהם והם מלשינים עליו לשלטונות. משה נאלץ לברוח למדיין. שם הוא מתחתן עם ציפורה והופך לרועה צאן.
בינתיים, מצבם של בני ישראל במצרים נעשה גרוע מיום ליום

בזמן שרעה משה את הצאן שלו, הוא נתקל בסנה הבוער שם אלוהים מתגלה אליו ואומר לו ללכת לפרעה ולבקש ממנו שישחרר את העם היהודי מעבדות. פרעה מסרב לשחרר אותם ומגדיל את הסבל של העם.
לאחר מכן מתגלה ה' אל משה ומבטיח להוציא את בני ישראל ממצרים אל הארץ המובטחת.

# data[].attributes.body
משה ואהרון חוזרים לפרעה ומבקשים ממנו "שלח את עמי ויעבדוני במדבר". פרעה שוב מסרב. משה מזהיר אותו שה' ישמיד את מצרים. זה לא עוזר ולכן אלוהים מתחיל לשלוח מכות על המצרים: דם, צפרדע, כינים, ערוב, דבר, שחין, ברד, ארבה, חושך ומכת בכורות.

# data[].attributes.body
מותם של בכורי מצרים שובר את פרעה והוא מגרש את בני ישראל מארצו.

בני ישראל מצווים לחגוג בכל שנה את היום בו יצאו ממצרים.

# data[].attributes.headline
צלחת פסח של ליל הסדר, היא הצלחת המרכזית שבה מונחים המאכלים המיוחדים של ליל הסדר, והיא מלווה את "סימני הסדר" של ההגדה של פסח ולמעשה נמצאת במוקד ההתרחשות של הערב. עכשיו אנחנו נפרט על כל אחד מהמאכלים שנמצאים בקערה של פסח. 

# data[].attributes.subject
צלחת פסח של ליל הסדר, היא הצלחת המרכזית שבה מונחים המאכלים המיוחדים של ליל הסדר, והיא מלווה את "סימני הסדר" של ההגדה של פסח ולמעשה נמצאת במוקד ההתרחשות של הערב. עכשיו אנחנו נפרט על כל אחד מהמאכלים שנמצאים בקערה של פסח. 

# data[].attributes.attachment_link.title
קערת ליל הסדר

# data[].attributes.headline
זרוע- גרון של עוף 

# data[].attributes.subject
זרוע- גרון של עוף 

# data[].attributes.body
ה"זרוע" מסמלת את קרבן הפסח, שהיו מקריבים בערב פסח ואוכלים בליל הסדר, בתקופת בית המקדש. לשם כך אנו משתמשים בגרון עוף צלוי. את הזרוע לא אוכלים היא נשארת מוצגת על קערת ליל הסדר לאורך כל הלילה.

# data[].attributes.body
מה אוכלים? חסה או ירק מר אחר.
זכר למה? זכר לשעבוד ולחיי העבדות במצרים, כפי שנאמר "וַיְמָרֲרוּ אֶת חַיֵּיהֶם בַּעֲבֹדָה קָשָה, בְּחֹמֶר וּבִלְבֵנִים וּבְכָל עֲבֹדָה בַּשָּׂדֶה אֶת כָּל עֲבֹדָתָם אֲשֶׁר עָבְדוּ בָהֶם בְּפָרֶךְ" (שמות א', י"ד).

# data[].attributes.body
חֲרוֹסֶת
מה אוכלים? תערובת העשויה מאגוזים, רסק תפוחים, תמרים, יין אדום ותבלינים.
זכר למה? מראה החרוסת מזכיר טיט במרקם ובצבע, זכר לעבודת הפרך במצרים בחומר ובלבנים.

# data[].attributes.body
שורש מרוסק של ירק חזרת. טעמה החריף והמריר של החזרת מרמז לימי השעבוד במצרים.

# data[].attributes.body
כאשר יהודי היה מגיע לבית המקדש בערב פסח, הוא היה מביא - בנוסף לקרבן פסח - גם קרבן חגיגה שאותו מביאים בכל חג (שבועות, סוכות או פסח(. לפיכך בליל הסדר אנחנו עושים זכר לשני הקרבנות הללו: הזרוע מהווה זכר לקרבן פסח, והביצה היא זכר לקרבן חגיגה

# data[].attributes.body
מה אוכלים? ירק במטבל מי מלח, לימון או חומץ. הירקות הרווחים: סלרי, תפוח אדמה, פטרוזיליה וכד'.
אחת מארבע השאלות ב"מה נשתנה" היא למה טובלים את הכרפס:

"שבכל הלילות אין אנו מטבילין אפילו פעם אחת, הלילה הזה שתי פעמים" (פעם אחת את הכרפס במי מלח, ופעם אחת את המרור בחרוסת).

הסיבה לאכילת הכרפס היא בעיקר כדי להתמיה את הילדים, שישאלו "מה נשתנה"[6]. בנוסף יש שכתבו שאנו עונים לילדים שבאכילת הירק בטרם הסעודה יש סממן של חירות, כדרכם של בני מלכים האוכלים מעט ירק בטרם הסעודה כדי לעורר התיאבון[7].

# data[].attributes.headline
סרטון קערת ליל הסדר 

# data[].attributes.subject
סרטון קערת ליל הסדר 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
‫סיפוריקי מאת: ריקי זקן (סיפוריקי)‬‎

# data[].attributes.attachment_link.title
קערת ליל הסדר - סיפור לפסח לילדים

# data[].attributes.body
על שם שבני ישראל יצאו מעבדות ל חרות והיו לבני חורין.