# data[].attributes.headline
השערת אורית באשר לבעיית הקיטוב

# data[].attributes.subject
השערת אורית באשר לבעיית הקיטוב

# data[].attributes.body
אני חושבת שהשערתה של אורית עשויה להיות נכונה באופן חלקי בלבד.

על פי נתונים של תוצאות סקר אקלים חינוכי- אחוזים נמוכים מאוד של קרבה ואכפתיות בין מורים לתלמידים בבית הספר לעומת הממוצע הארצי. וכן, אחוזים נמוכים מאוד בהקשר לכך שבי"ס מעודד אותם לגלות סובלנות כלפי האחר והשונה. משמע, שיש לבחון לעומק את התשובות הללו ולהפנות את הבדיקה מול הצוות וביחס של הצוות לתלמידים, ולא להישאר רק עם ההשערה לגבי המצב הסוציואקונומי.

# data[].attributes.body
זה לא רק קשר במצב הסוציואקונומי אלה גם יש עוד מרכבים שמשפעים על התלמיד.

# data[].attributes.headline
אחמד יאסין – התמודדות עם קיטוב חברתי בבית הספר

# data[].attributes.subject
אחמד יאסין – התמודדות עם קיטוב חברתי בבית הספר

# data[].attributes.body
כדי להתמודד עם בעיית הקיטוב בין תלמידים משכבות סוציואקונומיות שונות, ניתן לפעול בכמה מישורים:

יצירת קבוצות עבודה מעורבות בין תלמידים משתי השכונות

הפעלת פעילויות גיבוש חברתיות שמדגישות שיתוף פעולה ולא רק הישגים

שילוב שיח כיתתי על שונות, קבלת האחר וכבוד הדדי

מתן הזדמנויות שוות להשתתפות והובלה לכל התלמידים

חיזוק תחושת השייכות לבית הספר כולו ולא לקבוצות נפרדות

# data[].attributes.headline
התמודדות עם קיטוב חברתי

# data[].attributes.subject
התמודדות עם קיטוב חברתי

# data[].attributes.body
הייתי מציע לבחון את ההשערה דרך איסוף נתונים נוספים (שיחות עם תלמידים, תצפיות, משוב מהצוות), ולפעול ליצירת פעילויות משותפות שמחזקות היכרות, שייכות ושיתוף פעולה בין התלמידים משכבות שונות.

# data[].attributes.headline
גמר שלמה לוי

# data[].attributes.subject
גמר שלמה לוי

# data[].attributes.body
ייתכן שאורית צודקת בהשערתה אך יש להתייחס לאפשרות נוספת שהפערים לא נגרמים בגלל פערים סוציואקונומיים אלא בגלל היעדר תיווך חינוכי ממוקד לצמצום הפערים ולייצור חיבורים. על מנת לפתור את בעיית הקיטוב בבית הספר עליה ועל כלל הצוות לפעול בשני המישורים האפשריים. ייתכן שהתלמידים לא מזהים את הפער הסוציואקונומי, אך הם כן מרגישים את התוצאות שלו.

# data[].attributes.body
למידה טובה

# data[].attributes.headline
ההתנהגות משפיעה מאוד <

# data[].attributes.body
ההתנהגות משפיעה מאוד

# data[].attributes.body
ההשערה כי הנתונים הם בגלל השונות במצב הסוציואקנומי היא לא נכונה באופן מובהק. באופן טבעי בשנה הראשונה התלמידים מרגישים הרגשת שיכות, קרבה ובטחון ביחד עם חבירהם אותם הם מכירים ממסגרות לימוד קודמות. תהליך ההיכרות והרחבת מעגל החברים לוקח זמן ולא בהכרח קשור למצב הסוציואקנומי. באחריות ביה"ס לזמן פעילויות להיכרות, לגיבוש ובהמשך אף להעמקת ההיכרות באופן רציף ומסודר ואף לשתף את ההורים בפעילויות אילו מבחינת יידוע על מנת שיגלו גם הם מעורבות וייעודדו את התלמידים לכך. בנוסף, חשוב לבדוק את מידת ההשפעה של פעילויות אילו על מידת ההרגשה של השיכות והקרבה.

# data[].attributes.body
לדעתי, אחת הבעיות היא הקיטוב אך לא רק. גם היעדר מעורבות בבחירת הפעולות משפיע, כך גם יצירת פעילויות גיבוש שחסרות לתלמידים, בחינה של שכבות מסוימות בנפרד שם צפה ועולה הבעיה.

# data[].attributes.headline
ליאורה כרמלי

# data[].attributes.subject
ליאורה כרמלי

# data[].attributes.body
אמנם קיים פער סוציואקונומי בין התלמידים השונים, אך לא נעשה כל תהליך גיבוש שאמור היה לצמצם את הפער החברתי בניהן, קשרים חברתיים אינם מבוססים על מעמדות אלא על קשרים רגשיים ובין אישיים.

# data[].attributes.body
לטעמי הפערים הסוציואקונומיים קיימים, אך הגורם המשמעותי הוא המשמעות שיוצקים לתוכם.

כשגם התלמידים וגם הצוות מדברים את הפער כל הזמן, הוא הופך להיות ליבת העיסוק

# data[].attributes.headline
ההשערה היא חלקית, כדי 

# data[].attributes.body
ההשערה היא חלקית, כדי לייצר חיבור צריך לייצר גיבוש בתוך בית הספר, חיבורים שיאלצו אותם להכיר ילדים משכונות אחרות. למשל" מסע ישראלי

# data[].attributes.headline
הנתונים מצביעים כי לא 

# data[].attributes.body
הנתונים מצביעים כי לא נעשות פעולות מעמיקות לשיפור האקלים הכיתתי/השכבתי/בית ספרי. ייתכן ונדרש להוביל הנהגת תלמידים אשר תוביל פעילויות חברתיות בביה"ס, בנוסף להרחיב את מעגל הפרוייקטים והפעילויות אחהצ בביה"ס.

# data[].attributes.body
אני לא חושב שאפשר לתלות את הבעיה רק במצבם הסוציואקונומי של התלמידים. יש לגשת לכל תלמיד ותלמיד. לפי הנתונים עיקר הבעיה בבית הספר הוא באקלים כי מבחינת הישגים הם מעל הממוצע. הייתי מתחיל עם הצוות - לחשוב על פעילויות גיבוש במעבר מו' לז'. יש כמה זירות שאפשר לשפר/לעודד את הגיבוש או גאוות היחידה של התלמידים - גם פעילויות חברתיות (טיולים וגו') בכיתות על ידי עבודה בקבוצות וחלוקה נבונה של התלמידים. גם מחוץ לבית ספר - דרך התנועות נוער.

# data[].attributes.body
לדעתי ההשערה שלפיה המצב הסוציואקונמי הוא הסיבה העיקרית נכון באופן חלקי. ברור כי בשנה הראשונה, בחודשים הראשונים התלמידים מרגישים בטוח בקרבת חברים איתם הגיעו או חברים מוכרים מהשכונה אך לאט לאט הם מתחברים לתלמידים אחרים ולא תמיד מורגש או עולה המצב הסוציואקונומי. מכאן שעל בית ספר לדאוג ולתת העשרה של תכניות, פעילויות שיעודדו את החיבור בין התלמידים.

# data[].attributes.body
ייתכן והמצב הסוציואקונומי הוא הסיבה אך על מנהלת ביה"ס לנסות ליצור חיבורים בין התלמידים ולפרק את הקושי הזה. עם תמיכה ומעטפת אני מאמינה שהתלמידים ירגישו שייכות, גיבוש חברתי ופעיליות התנדבות ועשייה למען הקהילה

# data[].attributes.body
שותף לדעה שהשערתה של אורית משנית.הצורך לייצר הזדמנויות לאינטראקציות במגוון תחומים ואזורים הוא קריטי. תחושת השייכות לבית הספר ולשאר חברי הכיתה או הקבוצה תלויה בשיתופי פעולה תלויי מטרות ברורות עם מדדים ברורים להצלחות

# data[].attributes.headline
מרסלו חולודנקו

# data[].attributes.subject
מרסלו חולודנקו

# data[].attributes.body
אמנם הנתונים הראו פער סוציואקונומי, אך מי שמאמין בכוחו של החינוך יודע שהוא מאפשר מוביליות חברתית ושינוי בביטחון העצמי של כל אחד.

בנוסף, לפי הסקר נראה כי יש צורך בעבודה קשה בשיפור הקשר בין מורים לתלמידים.

לפי דעתי על המנהלת לקבל החלטה ולבנות תכנית שתיטיב הן עם הצוות והן עם התלמידים במקום לתרץ סיבות חיצוניות שאינן בשליטתה.

# data[].attributes.body
ההשערה נכונה חלקית

אכן התלמידים מחלקים את עצמם לפי האזור ממנו מגיעים, אבל הרבה בסוף ציינו שזה לא מפריע וכן התערבבו. משמע ההפרדה היא בעיקר בראשית הדרך ולאחר מכן זה מתגמד.

האחריות לגיבוש היא בתחילת הדרך כלומר בכיתות ז ובכיתות י- שם המחנכים והצוות צריכים לעשות עבודה רצינית ולעומק עם הגיבוש. בנתונים רואים שיחסי האכפתיות נמוכים ולכן ייתכן צריך לעבוד על זה לפני הכל, ברגע שהנתון הזה יעלה כך גם מעורבותם של התלמידים תעלה ובעקבות זאת הגיבוש

# data[].attributes.headline
קשר מורה תלמיד - קובי שחף

# data[].attributes.subject
קשר מורה תלמיד - קובי שחף

# data[].attributes.body
המצב הסוציו אקונומי לדעתי אינו הסיבה המרכזית בולט יור הפרדה בן השכונות שכן משפיעה וגם הגילאים. הבעיה המרכזית נופלת על צוות המורים שבאופן בולט בנתוני הסקר נמוכים בהיבט קשר מורה תלמיד במיוחד בשכבות הנמוכות. כדי לפתור את הבעיה צריך לשים על זה דגש ועל פעילויות גיבוש בן התלמידים הכוללות היכרות בן קבוצות שונות המשתייכות לשכונות שונות ובהובלת צוות המורים המקבל ל תלמיד בהתאם למה שהוא

# data[].attributes.headline
זה לא בינארי.

# data[].attributes.subject
זה לא בינארי.

# data[].attributes.body
לענ"ד הסיבה הפשוטה היא בעיית המעמד הסוציואקונומי. אבל אין לי ספק שעבודה יותר נכונה של הצוות היתה יכולה להביא לפתרון של הבעיה. כפי שעולה מהנתונים גם הקשר עם צוות המורים נצא בדירוג נמוך ולא תקין. ייתכן שזה גורם נוסף לבעיה. בנוסף ייתכן שהחלוקה לכיתות/הקבצות וכדו' לא עוזרת לפתרון הבעיה אלא מנציחה אותה. זה גורם נוסף ומשמעותי שיש לתת עליו את הדעת.

# data[].attributes.headline
שלומית גורביץ

# data[].attributes.subject
שלומית גורביץ

# data[].attributes.body
לפעמים עצם העיסוק ב"בעיה" עלול ליצור את הבעיה שממנה חוששים.

ניתן לראות שלבית הספר יש הצלחה ניכרת מבחינה לימודית, ולכאורה זה אומר שמצליחים לקחת תלמידים מגוונים ולתת להם מוטיבציה להצלחה לימודית.

צריך למצוא את הדרך לעורר מוטיבציה גם לשילוב כלל האוכלוסיות בפעילויות שאינם לימודיות פרופר בצורה אינטגרטיבית. לעודד יצירת חזון כללי כזה. ולהעסיק מורים שהם בעצמם לא באו דווקא מבתים מבוססים.

ייתכן שיהיה בזה כדי "לחבר" את כלל התלמידים לחזון בית הספר.

# data[].attributes.body
לדעתי, המעמד הסוציואקונומי אינו הסיבה היחידה. סיבות נוספות יכולות להיות גודל בית הספר, צפיפות, עבודה לא נכונה של הצוותים (עובדה כי בכיתות ז' יש גיבוש אך לאחר מכן הגיבוש לא מצליח). כמו כן, השפעה יכולה להיות ליחסי הקרבה והאכפתיות בין המורים לתלמידים.

# data[].attributes.body
לדעתי השערתה של אורית היא משנית. אם נסתכל בנתוני סקר האקלים נראה מיד כי האתגר העיקרי והנדרש שיפור הוא יחסי הקרבה והאכפתיות בין המורים לתלמידים. ברגע שהמורים יקבלו את הכלים להעמיק את הקשרים האישיים והמקדמים עם התלמידים ויחנכו את הילדים לערכי הקבלה והשיוויון, מאמינה כי תחושת השייכות של כלל הילדים מכלל השכונות לביה"ס תגדל וכן גם תחושת הקיטוב.

# data[].attributes.headline
לדעתי צרך לתת יותר הזדמניות , ולמצב הסוציואונומי יש השבעה אך לא לקחת את זה כסיבה עיקרית 

# data[].attributes.subject
לדעתי צרך לתת יותר הזדמניות , ולמצב הסוציואונומי יש השבעה אך לא לקחת את זה כסיבה עיקרית 

# data[].attributes.headline
התמונה (קצת) יותר מורכבת

# data[].attributes.subject
התמונה (קצת) יותר מורכבת

# data[].attributes.body
בעיית הקיטוב היא גורם נוכח, אך אינה גזרת גורל.

הנתונים מלמדים על מוטיבציות לא אחידות לפתרון הקיטוב ועל תרומתן של פעולות להפחתת הקיטוב.

יש לקחת בחשבון גם הטיות של הצוות, הרכבי כיתות וקבוצות לימוד/פעילות, ועוד.

# data[].attributes.headline
השערה אחרת בעקבות הנתונים

# data[].attributes.subject
השערה אחרת בעקבות הנתונים

# data[].attributes.body
הנתונים הראו פער ברמה החברתית וגם ביחס שהילדים מקבלים מהמורים שלא מורגש שהגיבוש וההתנהגות ואילו בציונים התוצאות היו גבוהות ואפילו מעל הממוצע. נראה מכאן שהחשיבות שהבית ספר מיחס ללמידה ולהישגים היא גבוהה. כלומר המורה מקדיש ללמידה את מלוא תשומת הלב ולחברה ולהתנהגות פחות.

# data[].attributes.headline
המקרה של אורית

# data[].attributes.subject
המקרה של אורית

# data[].attributes.body
יש לייצר הזדמנויות רבות יותר לאינטראקציות בין התלמידים גם במשימות לימודיות וגם בחברתיות.

# data[].attributes.headline
חוסר גיבוש לא בהרכח בגלל מצב סוציאקונומי. אולי בכיתות הצעירות של חט"ב זו עוד רלוונטי בשל הנוחות להיצמד לחברים מהשכונה...במהלך הזמן תוך ערבוב סביב פעילויות חברתיות, לימודיות תחומי עניין משותפים וגיבוש זהות זה עשוי להשתנות.

# data[].attributes.subject
חוסר גיבוש לא בהרכח בגלל מצב סוציאקונומי. אולי בכיתות הצעירות של חט"ב זו עוד רלוונטי בשל הנוחות להיצמד לחברים מהשכונה...במהלך הזמן תוך ערבוב סביב פעילויות חברתיות, לימודיות תחומי עניין משותפים וגיבוש זהות זה עשוי להשתנות.

# data[].attributes.body
לא להטיל את כל הפער על המצב הסוציואקונומי כדי לחקור את הבעיה ביחד עם הצוות , איזי הפרדות נוצרות במהלך הלמידה ומה הסיבות לעזיבת תלמידים

# data[].attributes.body
העובדה שיש פער מעמדי הוא נתון מוחלט, אבל מהקריאה עלים דברים אחרים לחלוטין, אין קשר בין כולם לא רק עם הקבוצה מהשכונה החלשה, או הדבר לפי הנתונים מלווה את כלל בית הספר, חסרים נתונים של צוות המורים ועוד שאלות שיכולות לתת עוד מידע, אם רמת הגיבוש היא מורכבת ברמה השש שנתית אז הבעיה היא אחרת, בנוסף עיקר הכמות של תלמידי בית הספר היא מבוססת ואמידה ודווקא האוכלוסיה החלשה היא מיעוט בתוכם כך שלפחות היינו צריכים לפי גישתה של המנהלת לראות גיבוש בין הקבוצות האחרות וגם זה לא קרה

# data[].attributes.headline
השערתה של אורית

# data[].attributes.subject
השערתה של אורית

# data[].attributes.body
שלום, אני מאמינה כי יש יותר מגורם אחד לבעיית הקיטוב בביה"ס.

אחת ההשערות בהחלט יכולה להיות בהלימה לדעתה של אורית, אך יש עוד גורמים אפשריים:

הבדלי דת ומערכת ערכים שונה המשפיעה על היחסים.

אי כישורים חברתיים וקושי בהתמודדות עם קונפליקטים.

חוסר תקשורת פתוחה

חוסר סובלנות כלפי האחר, השונה

שלב השערת ההשערות, לעניות דעתי, צריך להיות רחב ומגוון ככל הניתן כדי לספק נקודות מבט שונות.

# data[].attributes.headline
לדעתי קיים קשר בין מעמד סוציואקונומי 

# data[].attributes.subject
לדעתי קיים קשר בין מעמד סוציואקונומי 

# data[].attributes.body
זה אולי נשמע "מיושן" אבל אל לנו לטמון את הראש בחול, אנו חיים בעולם של מותגים (אייפון, נייק וכ..), כסף, יוקרה ומעמדות. בני נוער מדברים על זה שואפים להגיע לזה... זה בהחלט יכול להשפיע על על בחירת חברים (קבוצת השווים).

כמובן שתפקיד המחנך הוא לגשר על הפער, לבטל סטיגמות, ליצור חברויות וכבוד הדדי בין התלמידים.

אבל זו נקודת הפתיחה ואי אפשר להתעלם ממנה...

אל

# data[].attributes.body
ממש לא מאמין בהנחת יסוד הזאת. גיבוש כיתתי מתחיל במחנך, שהוא מנהיג. במטרה משותפת כיתתית, פעילויות גיבוש, תחושת שייכות, עבודות כיתתיות, התנדבותיות. מתן יוזמה לתלמידים לעשות פעילויות כיתתיות. מתן מקום לכל אחד. זה מה שיצור את החיבור הכיתתי

# data[].attributes.body
לדעתי לא משנה מאיפה התלמיד מגיע, אם התלמיד מקבל את המענה המתאים לו בביה"ס הוא ירגיש טוב וזה יעלה הביטחון העצמי שלו, דבר שישפיע על הפן החברתי שלו וירגיש שייכות יותר למקום .

בנוסף אני חושב שהמצב הסוציואקונומי של התלמיד לא הסיבה, צריך לבנות תוכנית שתתן מעני אישי לכל תלמיד .

# data[].attributes.headline
לא הייתי מבטלת את ההשערה באופן גורף היות ואני מאמינה שלבית ממנו מגיעים התלמידים השפעה רבה. יחד עם זאת סביר להניח שזאת לא הסיבה העיקרית

# data[].attributes.subject
לא הייתי מבטלת את ההשערה באופן גורף היות ואני מאמינה שלבית ממנו מגיעים התלמידים השפעה רבה. יחד עם זאת סביר להניח שזאת לא הסיבה העיקרית

# data[].attributes.body
הייתי מתחילה בעבודה עם הצוות היות וניכר כי יש גם בצוות ישנן דעות קדומות. במקביל הייתי חושבת על תוכנית פעולה ומפגשים משותפים כבר במעבר בין ו׳ לז׳. חשוב להוסיף פעילויות חברתיות מגבשות הן כיתתיות והן שכבתיות. חשוב גם לעבוד על דרכי העבודה בכיתות.

# data[].attributes.headline
בעיניי, במקום לחפש על סיבה פנימית אשר גרמה למצב, המנהלת חיפשה על סיבה חיצונית הקשורה למצבם הסוציואקונומי של התלמידים. לדעתי, קיומה של תוכנת מתאימה לכל תלמיד, תמיכה ומעטפת אשר עונה על צרכיו של התלמיד, משפיעה בצורה ישירה על תפקוד מיטיבי בקרב תלמידים, אשר עשויה להשפיע על מספר מישורים כגון חברתי, רגשי, התנהגותי ועל הישגיו בבית הספר. 

# data[].attributes.subject
בעיניי, במקום לחפש על סיבה פנימית אשר גרמה למצב, המנהלת חיפשה על סיבה חיצונית הקשורה למצבם הסוציואקונומי של התלמידים. לדעתי, קיומה של תוכנת מתאימה לכל תלמיד, תמיכה ומעטפת אשר עונה על צרכיו של התלמיד, משפיעה בצורה ישירה על תפקוד מיטיבי בקרב תלמידים, אשר עשויה להשפיע על מספר מישורים כגון חברתי, רגשי, התנהגותי ועל הישגיו בבית הספר. 

# data[].attributes.headline
לפי דעתי המנהלת חיפשה סיבה חיצונית שגרמה לתופעה לפעמים צריך לחשוב לעומק על מה שאנחנו מספקים לתלמידים והאם זה נותן מענה לצרכיהם לפי דעתי לא צריך להאשים מצב התלמידים  אם יש תוכנית מתאימה לכל תלמיד  ונותנת מענה לצרכיו הוא יהיה במקום המתאים

# data[].attributes.subject
לפי דעתי המנהלת חיפשה סיבה חיצונית שגרמה לתופעה לפעמים צריך לחשוב לעומק על מה שאנחנו מספקים לתלמידים והאם זה נותן מענה לצרכיהם לפי דעתי לא צריך להאשים מצב התלמידים  אם יש תוכנית מתאימה לכל תלמיד  ונותנת מענה לצרכיו הוא יהיה במקום המתאים

# data[].attributes.headline
לעניות דעתי לא נכון להאשים את מצבם של התלמידים בבעיה, יש לטפל בכל תלמיד ותלמידה באופן נכון ומדויק ולתת להם מענה ומעטפת המתאים להם ובכך כל אחד יקבל את המענה הראוי לו.

# data[].attributes.subject
לעניות דעתי לא נכון להאשים את מצבם של התלמידים בבעיה, יש לטפל בכל תלמיד ותלמידה באופן נכון ומדויק ולתת להם מענה ומעטפת המתאים להם ובכך כל אחד יקבל את המענה הראוי לו.

# data[].attributes.headline
לחפש מתחת לפנס

# data[].attributes.subject
לחפש מתחת לפנס

# data[].attributes.body
אני חושב שלהגיד שהחתך הסוציואקונוי של התלמידים הוא הקבע, זה קצת להאשים את הקורבן.
ייתכן שמה שמסביר את הפער זה ציפיות שונות והשקעה שונה של צוות בית הספר בתלמידים מהאוכלוסיות המוחלשות, ולא משהו אימננטי בתלמידים עצמם.