# data[].attributes.body
Kap. 16 om rehabilitering.
Kap. 17, s. 396-398.
Kap. 4, s. 148-149.

Sosuviden/bliv klogere her om rehabilitering.

# data[].attributes.body
At kunne formulere mål er en del af planlægningsfasen. Målet er den tilstand som man ønsker, borgeren skal opnå.
Når man bruger SMART-modellen, indgår disse:
S - specifikke
M - målbare
A - acceptable
R - realistiske
T - tidsangivne.

Eksempel: Det er sommer, temperaturen nærmer sig de 30 grader. En borger, Anna, virker mere forvirret end vanligt. Anna hjælpes på wc, det bemærkes at Annas urin har en meget mørk farve. Anna fortæller, at hun har drukket én kop kaffe og et halvt glas vand.
Ud fra SMART-modellen kan et mål formuleres på en af følgende måder:
- Anna skal drikke mindst 1,5 L væske inden for de næste 24 timer og de følgende dage.
- Annas urin skal have en lys farve inden for de næste 24 timer.
- Anna oplever sig selv og optræder, som hun plejer at være mentalt set, inden for de næste 24 timer.

# data[].attributes.body
V. Lisbeth

# data[].attributes.body
Navn: Karla Lindholm Jensen

Alder: 110 år

Nuværende bolig: Lejlighed i Herning

Netværk: Søn og svigersøn, børnebørn og oldebørn samt venner i Herning. Adoptivdatter er død pga. kræftsygdom.  Ægtefællen er død.

Værdier/livsførelse: Ude godt, men hjemme bedst. Familien er det vigtigste man har.

Interesser før og nu: Venner og familie. Ryger cerutter. Kryds & tværs

Sygdom/funktionsnedsættelse: Aldersrelaterede funktionsnedsættelser.
Funktionsevne: 1. Borgeren deltager og kan under forudsætninger af omfattende personassistance udføre aktiviteten. Borgeren deltager under forudsætning af omfattende hjælp.

# data[].attributes.body
En formel visitation er indgangen til den ældres rehabiliteringsforløb. På baggrund af en vurdering af den ældres samlede funktionsevne træffer en myndighedsperson afgørelse om at visitere til et rehabiliteringsforløb. Det er væsentligt, at myndighedspersonen fra første kontakt har fokus på den ældres motivation.

Borger:
Carla plejer at kunne gøre rent derhjemme, men efter at have brækket sin lårbensknogle og er kommet i genoptræning har hun svært ved at klare det selv.
Carla visiteres til et rehabiliteringsforløb med rengøring, da det vurderes, at hendes skade vil hele, og hun vil kunne arbejde sig tilbage til habituel tilstand.

# data[].attributes.body
Sosufag:
- Jeg har undersøgt begrebet ”den rehabiliterende tilgang” og kan forklare, hvad det betyder.

- Jeg kan demonstrere, hvordan jeg yder praktisk og personlig hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.

- Jeg kan forstå og forklare faggruppens funktion i forhold til at støtte borgeren i mestring af eget liv.

- Jeg anvender de mest almindelige fagudtryk i relevant sammenhæng.

- Jeg kan forklare Maslows behovspyramide.

Naturfag:
-

Dansk:
-

# data[].attributes.body
Den forløbsansvarlige udreder i samarbejde med den ældre, fagpersoner og eventuelt pårørende det samlede hjælpe- og rehabiliteringsbehov. Udredningen bør være tværfaglig og omfatte den ældres samlede funktionsevne. Det er en god ide, at der hele tiden er fokus på, hvad der er meningsfuldt og hvad der motiverer den ældre.

Borger:
Carla kan godt lide at gøre rent selv, da det giver hende livskvaliet at kunne gøre det selv og er derfor motiveret for at kunne gøre rent igen når hun er fysisk i stand til det.

# data[].attributes.body
Målsætning er et centralt element i rehabilitering, da det øger motivationen hos den ældre og fremmer en målrettet og koordineret indsats fra fagpersonerne. Efter servicelovens § 83 a skal kommunalbestyrelsen fastsætte individuelle mål for rehabiliteringsforløbet i samarbejde med den ældre. Det er den ældres målsætning, der skal være omdrejningspunktet for rehabiliteringsforløbet.

Borger:
Målsætningen er, at Carla selv bliver i stand til at varetage rengøringen på egen hånd.
Vi aftaler, at der over de næste 3 måneder arbejdes mod at Carla selv kan varetage rengøringen.

# data[].attributes.body
De målrettede indsatser tager udgangspunkt i den systematiske udredning samt den individuelle rehabiliteringsplan. Den forløbsansvarlige sikrer, at målene og planen løbende koordineres og tilpasses i samarbejde med den ældre. Planen for forløbet skal indeholde delmål med tidsrammer. Det sikrer, at indsatserne kan iværksættes individuelt, fleksibelt og målrettet. Tidsrammen for det enkelte forløb er typisk 8-12 uger. Tidsrammen afhænger af den ældres behov og ressourcer. Derudover skal der være tale om et intensivt og fokuseret forløb, som er overskueligt for den ældre.

Borger:
Vi hjælpes ad, og Carla varetager så meget af rengøringen, hun kan klare at være med til.
Siddende støvsugning/gulvvask samt at støve af.

# data[].attributes.body
Når tidsrammen for forløbet er nået, skal der følges op på, om den ældre har nået sit mål og sine delmål, og om den ældres funktionsevne er forbedret. Det kan med fordel være den forløbsansvarlige, der i samarbejde med den ældre og eventuelt andre fagpersoner, følger op på dette. Det er en god ide at gennemføre de tests, der blev udført ved opstart igen ved afslutning, så det bliver synligt, både for den ældre og for fagpersoner, hvilke resultater, der er opnået.

Borger:
Carla er tilbage til habituel tilstand, og kan nu selv varetage rengøringen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mind Map Free - Free Mind Mapping Software | MindMeister

# data[].attributes.body
skal være kendetegnende for det der præcist ønskes opnået (f.eks. grænseværdier)

# data[].attributes.body
skal kunne dokumenteres med tal (kliniske indikatorer).

# data[].attributes.body
skal fungere som inspirerende ideal (være accepteret af interessenterne).

# data[].attributes.body
Ideen med den rehabiliterende tilgang er, at den hjælp borgeren får tildelt , og alt hvad personalet gør omkring borgeren, har det i sigte, at borgeren skal leve et så aktivt, selvhjulpent og uafhængigt liv som muligt - hvor retten til selvbestemmelse er bevaret.

I de situationer, hvor borgeren ikke deltager i et rehabiliterende forløb, men modtager almindelig omsorg og pleje, er hensigten også at personalet skal yde hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.

Når vi arbejder ud fra den rehabiliterende tilgang, er det vigtigt, at vi som fagpersoner kender et par vigtige begreber, som gør at vi kan understøtte borgeren i forhold til hans/hendes værdier og livskvalitet:
- Aktivitet (ADL)
- Behov
- Døgnrytme
- Deltagelse i samfundsliv
- Netværk
- Livskvalitet
- Mestring

# data[].attributes.body
Når vi har at gøre med et decideret rehabiliteringsforløb, taler vi om et målrettet tidsbestemt samarbejde mellem borger, pårørende og fagpersonale.
Dette er altså ikke den daglige rehabiliterende tilgang.

I et rehabiliteringsforløb skal vi:
- Vurdering af borgeren
- Visitation
- Udarbejdelse af rehabiliteringsplan
- Forløbet startes op
- Løbende evaluering og evt. justering
- FORLØBET AFSLUTTES (dette er forskellen mellem rehabiliterende tilgang og rehabiliteringsforløb)
- Efter endt forløb kan der evt. finde en revisitation sted; såfremt borgeren ikke kan varetage aktiviteten selv.

# data[].attributes.body
skal være praktisk gennemførlig inden for givne resurser og tid.

# data[].attributes.body
skal realiseres inden for en præciseret tidsramme.

# data[].attributes.body
"Rehabilitering er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem en borger, pårørende og fagfolk. Formålet er, at borgeren, som har eller er i risiko for at få betydelige begrænsninger i sit fysiske, psykiske og sociale liv, opnår et selvstændigt og meningsfyldt liv. Rehabilitering tager udgangspunkt i borgerens hele livssituation og beslutninger og består af en koordineret og vidensbaseret indsats."
(Kilde: Hvidbog for rehabilitering, 2004)

# data[].attributes.body
Borgeren har både indflydelse og medansvar i rehabiliteringsforløbet.

Samarbejdet med borgeren styrkes ud fra borgerens motivation. Motivationen er baseret på hvad borgeren selv har lyst til at arbejde med i sin udvikling.

Fagpersonen og borgeren laver i fællesskab mål baseret på borgerens egne ressourcer.

Der er løbende fokus på borgerens motivation og eventuelt dialog med borgerens pårørende omkring formålet med forløbet.

Hvis det ikke lykkes fagpersonen at motivere borgeren til at fortsætte rehabiliteringsforløbet, laves der en ny  faglig vurdering om borgeren skal have en anden form for hjælp.

# data[].attributes.body
Et rehabiliteringsforløb bør indledes med en tværfaglig udredning af de områder, der er relevante for den pågældende borger. Udredningen danner grundlag for målene med indsatsen. Mål og indsatser i rehabiliteringsforløb varierer således fra borger til borger og afhænger af borgerens aktuelle ressourcer og behov samt ønsker for sit eget liv. Derfor må kommunen have en bred vifte af rehabiliteringsindsatser at trække på i tilrettelæggelsen af de enkelte forløb, og forløbet må planlægges i samarbejde med borgeren og eventuelt pårørende.

# data[].attributes.body
Et rehabiliteringsforløb handler om at forbedre borgerens samlede funktionsevne og kan både rette sig til sygdomsmæssig, psykosocial og funktionsmæssig karakter.

Rehabilitering tager udgangspunkt i borgerens aktiviteter i hverdagen.

Målet er at ændre på de forhold der påvirker borgerens funktionsnedsættelse og grunden til at borgeren har brug for hjemmehjælp.

Fagpersonen finder i fællesskab med borgeren hvilke forhold der kan forbedres for at borgeren kan klare sig mere selvstændigt i hverdagen.

Det kan dreje sig om at styrke netværket, ændre de fysiske rammer i boligen eller nærmiljøet, fx ved at installere hjælpemidler, eller om at styrke de personlige mestringsstrategier. Eller det kan dreje sig om træning i daglige aktiviteter, fx rengøring eller indkøb. Det kan også dreje sig om træning af sociale aktiviteter som fx at deltage i foreningsliv eller etablere kontakt til netværket, og endelig kan rehabiliteringen også handle om at træne kroppens fysiske formåen som fx at få bedre muskelstyrke og kondition. Der vil ofte være brug for en kombination af de forskellige indsatsområder.

# data[].attributes.body
Et rehabiliteringsforløb er en målrettet og tidsafgrænset arbejdsproces mellem en fagperson og borgeren, hvor mål og delmål skal være realistiske i forhold til borgerens egne ressourcer og indsatserne skal være egnet til at nå målene i samarbejde med borgeren.

Center for kliniske retningslinjer (2013) har udarbejdet en retningslinje om systematisk anvendt målsætning i rehabilitering til borgere over 65 år.

En systematisk anvendt målsætning er med til at motivere borgeren til at deltage, da tiden for forløbet, målene og indsatserne er tydelige.

Målene der bliver lavet med borgeren bliver nedbrudt til delmål ud fra hvad borgeren selv kan og er forudsætninger for at målet kan opnås.

Hvis borgerens mål fx er at kunne deltage i sociale aktiviteter i en forening, kunne delmål herunder være at vare tage personlig pleje, kunne gå på trapper, kunne ringe efter en taxi osv.

At rehabiliteringsforløb er tidsafgrænsede, vil sige, at der sættes tidsrammer for det samlede forløb herunder delmål, fx tre måneder afhængig af borgerens situation, og at der sker en løbende opfølgning, så mål, delmål, indsatser og tidsramme fortsat stemmer overens. Tids - rammen bør fastsættes ud fra borgerens behov og kan således godt være kortere eller længere end eksemplet på tre måneder. Tidsafgrænsningen bidrager til en fokuseret indsats fra såvel fagpersoner som borger mod at nå de fastsatte mål. Samtidig bidrager tidsafgrænsningen til at skabe gennemsigtighed for borgeren i forhold til det forløb, han eller hun tilbydes.

# data[].attributes.body
I et rehabiliteringsforløb er der typisk et samarbejde mellem forskellige faggrupper, hvor det er borgerens behov der bestemmer graden af tværfagligt og tværsektorielt arbejde.

Det er borgerens behov der er styrende og der laves løbende vurderinger af hvilken hjælp der skal til.

Det tværfaglige samarbejde kan foregå internt i kommunen, ved at forskellige faggrup - per og/eller enheder skal samarbejde, fx social- og sundhedspersonale, sygeplejersker, fysio- og ergoterapeuter, diætister, demenskoordinatorer, audiologopæder m.fl.

Det er vigtigt for den samlede indsats, at sektorerne og de forskellige faggrupper arbejder sammen for at kunne overbringe hinanden borgerens mål og problemstillinger.

Et stærkt samarbejde på tværs af fagfunktioner, forvaltnin - ger og sektorer kan ledes af, at borgerens mål er styrende for indsatsen, sådan at alle faggrupper arbejder sammen om et fælles mål.

# data[].attributes.body
For at sikre at indsatsen er hensigtsmæssig og effektiv, skal der være klarhed over, hvem der har hvilke opgaver og kompetencer i forløbet, og borgeren skal opleve et rehabiliteringsforløb, hvor indsatser, mål og hverdagsliv hænger sammen. Dette kan f.eks. løses ved at udpege en forløbsansvarlig fagperson for hvert enkelt rehabiliteringsforløb, som har til opgave at være tovholder for forløbet og inddrage de relevante fagligheder. Et rehabiliteringsforløb skal ikke blot koordineres i forhold til de enkelte faggrupper, enheder og sektorer, men også i forhold til det liv, borgeren lever og ønsker at leve, så der tages højde for, at borgeren har færre kræfter de dage, han eller hun deltager i sociale aktiviteter.

# data[].attributes.body
Med de aftale mål, planlægges rehabiliteringsforløbet sammen med borgeren. Der er god erfaring med, at der udarbejdes en fælles plan med mål, delmål og handlinger, som alle fagfolk omkring borgeren arbejder ud fra.
Når rehabiliteringensplanen er tilgængelig for fagpersonale, borger og evt. pårørende, giver det et godt udgangspunkt for at alle arbejder ens, og der er mulighed for at tilbagegang, stilstand og fremgang bliver dokumenteret og evalueret.
Planen bør løbende evalueres og justeres, så den hele tiden passer til borgerens aktuelle behov.
På planen skal det fremstå tydeligt, hvilken funktionsevne borgeren har.

# data[].attributes.body
Når vi har at gøre med rehabiliteringsforløb, skal vi bygge dem på de mest effektive metoder.
De professionelle skal arbejde ud fra den bedste faglige viden samt praksis - og der skal i størst muligt omfang anvendes evidensbaserede indsatser, målemetoder med mere.
Det er vigtigt, at man hele tiden sikrer, at man arbejder i overensstemmelse med den aktuelt bedste viden indenfor området.
Kommunen har til ansvar at indsamle samt udbrede nyeste viden f.eks. i form af kompetenceudvikling, refleksion, supervision o. lign.
Princippet i korte træk:
Der skal altid arbejdes rehabiliterende med den nyeste og bedste viden indenfor området - kvaliteten af rehabiliteringsforløbene højnes dermed.

-Socialstyrelsen udgiver rapporter, der beskriver den bedste viden om rehabiliteringsindsatser.

# data[].attributes.body
Osteoporose
Knogleskørhed udvikles ved, at knoglerne afkalkes så meget, at de bliver "skøre". Dvs. at de kan brække ved at gøre almindelige daglige ting som fx at skifte gear i bilen.

Når vi bliver 25-30 år, begynder vores knogler at afkalke. Det er en del af den naturlige aldring. Det tempo, knoglerne afkalkes i, afhænger af, om vi er fysisk aktive, og om vi får kalk og D-vitamin nok i vores kost. Hvis vi har været fysisk aktive som unge, vil der være mere kalk i knoglerne, inden afkalkningen starter, og der vil være mindre risiko for, at vi udvikler knogleskørhed som gamle.
Der er ikke mærkbare symptomer på knogleskørhed – altså kan man have sygdommen uden at vide det.

# data[].attributes.body
"Livskvalitet er den enkeltes egen oplevelse af, om man har det godt og har et godt liv. "

# data[].attributes.attachment_caption
Modellen er inspireret af den svenske psykiater Madis Kajandis model om livskvalitet

# data[].attributes.body
Tobias:

Camilla:

# data[].attributes.body
Sandra:

Camilla:

# data[].attributes.body
Sandra: Du er god til at se det store billede, og du har fokus på målet. Du bidrager til et godt arbejdsmiljø, fordi du er seriøs, glad og (for det meste :-D) positiv. Du reflekterer og kommer med gode og relevante input. Du er god til at formulere teori, og du anvender de rigtige fagbegreber.
Du er god til at anvende teorien i praksisvisning og vidensdeling. Det har været en sand fornøjelse, at arbejde i gruppe med dig. Tak!

Tobias: Du er meget fokuseret på opgaven, og du får alt relevant info med, når der laves teori. Du er god til det kreative. Du er rar at være i gruppe med, fordi du giver plads til at alle bliver hørt. Du er reflekterende, og bidrager til en god stemning i gruppen. Du er god til at anvende teorien i praksisvisning. Det har været en fornøjelse, at arbejde sammen med dig. Tak!

# data[].attributes.body
Mestring er den måde, et menneske klarer nye situationer på. Nye og svære situationer kan både være noget, der rammer fysisk, psykisk og socialt.

Ofte hænger disse tre begreber tæt sammen. Det er svært at forestille sig, at man får en fysisk sygdom, der ikke påvirker en psykisk. På samme måde vil noget, der rammer én psykisk, ofte kunne give fysiske reaktioner.

# data[].attributes.body
Livskvalitet er svært at definere, men det er den enkeltes egen oplevelse om man har det godt og har et godt liv.

Hvordan har jeg det med mig selv:

Selvværd: man stoler på man har værdi som menneske.

Selvtillid: stoler på at man dur til noget.

Hvordan har jeg det med andre:

Det er vigtigt for alle mennesker at føle sig ønsket og elsket. Denne følelse får man fra sine nære relationer, som familie, venner og partner.

Levevilkår.

Har en stabil økonomi, har et fast arbejde eller er under uddannelse, man føler sig tryk i samfundet.

# data[].attributes.body
- Carla er vendt hjem fra sygehuset og et kortere genoptræningsforløb.
Kommunen er blevet kontaktet med henblik på et evt. rehab. forløb.

- SSA har på forhånd haft borgeren og problemstillingerne op at vende med en fys, som vurderer at det er realistisk, at Carla kan opnå habituel funktionsevne vha. et rehabiliteringsforløb.

- SMART-mål laves i samarbejde med Carla:
Carla kan selvstændigt støvsuge stue og soveværelse om 12 uger.
S - Specifikt
M -
A - Acceptable (JA.
R - Realistisk (JA,
T - Tidsangivet (JA. 12 uger)

- Efter 12 uger står Carla med smil på læben, og svinger støvsugeren.