# data[].attributes.headline
Gruppe 6: Malika, Cecillia, Viktoria og Michela

# data[].attributes.subject
Gruppe 6: Malika, Cecillia, Viktoria og Michela

# data[].attributes.body
Modul 1:

Indblik og introduktion til Renæssancen

Kulturstrømning

Ny menneskeopfattelse

Renæssancen lader sig  inspirere af antikken

Model 2:

byen og kunsten

arkitektur og kunst/modernisering af byen

Filippo Brunelleschi

Matematikken kommer i fokus, især i kunsten

Modul 3:

Det ændrede verdensbillede - geocentrisk og heliocentrisk

Ptolemæus verdensmodel / jorden i centrum ændres til copernicus verdensmodel / solen i centrum.

Kirken gøres op med Den naturfaglige metode

Generelt nyt verdensbillede

Modul 4:

Kolonisering

Kulturmøderne i Amerika

Europæernes syn på indianerne

Modul 5:

Burckhardt, Lindhardt og Nordbergs syn på Renæssancen

Individualisme (Nordberg)

Fødebilledet bliver brugt til at beskrive Antikkens relation til Renæssancen (Lindhardt)

Objektiv betragtning og behandling af staten (italien som første land)

# data[].attributes.body
Modul 1

Hvorfor opstår renæssancen i Italien, og hvad er et renæssancemenneske?

Betegnelse for et menneske, der kombinerer vidtfavnende interesser og arbejdsområder med en livsnydende leveform efter forbillede i flere af renæssancetidens store skikkelser.

Hvordan er global ulighed et aspekt af renæssancen?

uligheden var stor i renæssancen hvor i dag er der mere lighed pga FN’s verdensmål

Modul 2

Hvordan er renæssancebyen og –kunsten i Firenze et grundlæggende eksempel på udviklingen?

Middelalderbyen Firenze, som var et tætbygget by som var så lille at alle hvis hvad der foregik og alle kendte hinanden. domkirken havde et stort betydning for befolkningen, men der var så småt at komme flere store bygninger. 1400-tallets arkitekter og kunstnere skulle ændre byen til en renæssanceby.

Modul 3

Hvordan ændrede opfattelsen af verdensbilledet og videnskaben sig i løbet af renæssancen, og hvordan forenedes tro og videnskab?

det var i den periode hvor de første astronomiske observationer og den periode hvor mennesket begyndte at stille spørgsmålstegn ved tro.

Modul 4

Hvad er årsagerne til europæisk kolonisation, og hvordan foregik kulturmøderne? i 400-tallets begyndte europæerne at rejse ud og opdage verdenen. europæerne vidste godt der fandtes andre mennesker og barbariske områder fulde af potentielle fjender i de andre dele af verden, fordi vikingerne og alexander den store sejlede meget af verden rundt. Disse møder fik store konsekvenser for begge parter.

Hvordan betragter nutiden fortidens handlinger?

vi lever ud fra handlingerne, har lavet om på de konsekvenser der er sket, så de passer ind i vores verdensbillede i dag.

Modul 5

I hvor høj grad er renæssancen en ny tid per se, en projicering af 1800-tallets borgerskabs individualisme eller slet og ret en ubrudt forlængelse af den måske ikke så mørke middelalder?

burckhardt mener at mennesket udviklede sig fra ingen til individet.

lindhart er kritisk overfor renæssancen som menneskets genfødsels med kultur, dannelse og sprog.

Nordberg mener ikke at individualisme havde den største betydning i Renæssancen, han mente at Slægten i Italien i 1400-1500 var afgørende.

# data[].attributes.headline
Daniel Doyle, Oliver Plet, Nikolaj Thomsen, William Couppe

# data[].attributes.subject
Daniel Doyle, Oliver Plet, Nikolaj Thomsen, William Couppe

# data[].attributes.body
Spørgsmål:

1. Hvad kendetegner renæssancemennesket?

Et menneske med en kulturel åbenbaring, videnskaben og kunsten blomster og vækker interesse. Mennesket er meget alsidigt og det ser man især hos Leonardo Da Vinci.

1. Hvordan kommer renæssancemennesket til udtryk?

Mennesket kommer til udtryk, gennem græsk/romersk inspireret kunst og ideologi. Demokrati tanken begynder at røre på sig og bygninger for et mere kunstnerisk udtryk.

1. Hvorfor lovprises renæssancen som periode i eftertiden?

Mennesket som individ blev sat i centrum. Renæssancen er overgangen fra feudalismen til stændersamfundet. Videnskabelige gennembrud der forandrede hvordan man så verdenen på, jorden som centrum blev forkastet. Der skete store religiøse omvæltninger, det protestantiske kirkesamfund brød med paven i Rom.

1. - Hvilken betydning har den arabiske kultur haft for udviklingen af renæssancen?

Den arabiske kultur overtog romerriget som storriget i verdenen. Det arabiske rige udvidede sig og de bevarede den antikke kultur med deres videnskab osv. Det Arabiske rige er langt forud rent kulturmæssigt i forhold til Europa. Der var en stor befolkningstilvækst til det Arabiske Rige.

5. - Hvordan forandrede by-rummet sig i renæssancen i fht i middelalderen?

Midten af 1200 tallet - økonomisk boom, bygning af kirker og andre offentlige bygninger.

Midten af 1300 tallet - den sorte død mange døde fik overtaget deres ejendomme af staten, hvilket førte til regulationer af bygningernes højde fx. Bygninger med høje tårne medførte et hierki, disse bygninger blev kendt som tyrannernes hjem. Byen Firenze begyndte at fokusere mere på sundhed og skønhed. - bedre infrastruktur

Renæssancens byplaner

Den geometriske orden, som renæssancens arkitekter arbejdede med i deres bygninger, blev også overført til byerne. Byen skulle ikke længere være noget, der bare bredte sig tilfældigt. Huse og gader skulle følge en bestemt plan og et geometrisk mønster, og de skulle være fuldstændigt regelmæssige og symmetriske. En by kunne f.eks. anlægges i form som en sekskant, ottekant og tolvkant, eller som en stjerne med seks, ni eller tolv spidser. I midten af byen lå en plads. Herfra udgik alle byens hovedgader. Fra denne centrale plads kunne man se ud over hele byen gennem de lange, perspektiviske linjer.

Den geometriske by var desuden god som befæstning, fordi man kunne holde udkig efter fjenden fra de mange hjørner. De tykke mure kunne modstå angreb fra krudt, der var et helt nyt våben for renæssancens europæere.

6. - Hvordan kom dette til udtryk i Firenze?

Mere fokus på sundhed, arkiteter fik en gude status, bygninger blev smukkere og staten regulerede bygningerne.

7. - Hvad kendetegner arkitekturen i renæssancen?

Geometrisk idealisme

Antikkens kunstnere havde arbejdet ud fra geometriske former og matematisk udregnede proportioner mellem formerne. Disse geometriske love genoptog renæssancens arkitekter. De ville skabe rum, hvor der ikke var tilfældige størrelsesforhold mellem de enkelte dele.

Proportionerne for hver del af en bygning skulle være nøje fastlagt ud fra de andre dele. Fx skulle etagerne have en bestemt højde i forhold til bredden af vinduet, og bygningens længde skulle afpasses i forhold til højden. Den målestok, der blev brugt for størrelsesforholdene, var menneskekroppen.

Bygningens dele skulle forholde sig til hinanden, ligesom menneskekroppens dele forholdt sig til hinanden. Man undersøgte f.eks., hvordan håndens størrelse forholder sig til underarmen, til armen og til kroppens størrelse. Disse proportioner overførte man til arkitekturen.

Idealet for renæssancens kunst var harmoni, symmetri, enkelhed, regelmæssighed og balance. Alt sammen udregnet og afstemt efter matematiske og geometriske love.

8.1)    Forklar det middelalderlige verdensbillede, herunder:

Foranderlig verden under månen (de fire elementer jord, vand, luft og ild.), uforanderlig over verden over månen (det femte element, kvintessens)

-    Hvad vil det sige, at det var geocentrisk?

Jorden er centrum for alt, jorden er stillestående

-    Hvilke antikke tænkere byggede det på?

Ptolemæus og Aristoteles

-    Forklar illustrationen på s. 179.

Her er jorden det ubevægelige centrum i universet. Planeterne kredser altså rundt om selve jorden.

2)    Forklar Nicolaus Copernicus’ (1473-1543) verdensbillede, herunder:

-    Hvad vil det sige, at det var heliocentrisk?

Uden noget fast centrum, et uendeligt univers. Gud er ikke ene om skaberkraften. Jorden bevæger sig rundt om solen.

-    Hvorfor regnes det for banebrydende?

Det var imod kirkens ide om verdensbilledet.

-    Hvordan blev teorien modtaget?

Bogen blev forbuddet og folk kunne straffes med døden hvis de ikke var enige med kirken.

3)    Hvem var Giordano Bruno (1548-1600)? Og hvorfor er han interessant i denne sammenhæng?

En munk med en frygtløs trang til at stå imod autoriteterne. Født i Italien, brændt på bålet da han var 52 år. Inden det havde han siddet i fængsel i 8 år for kætteri(en afvigelse fra kirkens læresætninger). Derudover var en respekteret underviser i Frankrig og England efter han var tvunget til at flygte fra Italien.

4)    Undersøg, hvad man forstår ved inkvisitionen (brug lex.dk)?

En organisation der opsporede og straffede kættere fra 1200 til 1800 tallet.

5)    Hvem var Galileo Galilei (1564-1642)?

var en italiensk filosof, fysiker og astronom. Han var en af pionererne inden for astronomi.
-  Hvad kendetegnede hans syn på videnskab?

Grundlæggeren af den naturvidenskabelige metode. Ud fra diverse målinger opbygger man en hypotese fx ved hjælp af en matematisk formel. Han opfandt en suveræn kikkert som folk først var glade for, da man kunne se skibe i distancen, det var da han brugte kikkerten mod himlen han kom i problemer.

-    Hvorfor kom han i konflikt med kirken?

Han var tilhænger af Copernicus verdensbillede, altså det modsatte af det geocentriske verdensbillede. Han fandt ud af at Jupiter havde måner omkring sig, månen havde bjerge og kratre. Han fandt dermed frem til konklusionen af jorden ikke var centrum og blev dermed dømt for kætteri i 1616.

-    Hvorfor har hans historie fået stor symbolsk betydning?

Han er blevet et symbol for “videnskabsmanden der måtte bøje sig for uvidenheden”

9. Rennæsance debatten.

https://docs.google.com/document/d/147_z3c-yV4ZIH2g_nO4xlQ1owl3Wv7tEAq4qeW1LwBo/edit

# data[].attributes.headline
Gruppe 2: amanda, hamdi, thilde og rosalina

# data[].attributes.subject
Gruppe 2: amanda, hamdi, thilde og rosalina

# data[].attributes.body
modul 1:
hvad betyder renæssancen-genfødsel
-nye tider, genskabe antikkens storhedstid, ikke mere kedelig middelalder
-italien som centrum
Modul 2:
-byerne i renæssancen-italien
-renæssancekunst
-matematisk inspireret kunst og arkitektur.
modul 3:
-videnskab(den naturvidenskablige metode.)
-kirke vs. videnskab
-stor interesse for astronomi og på den måde blev der stil spørgsmålstegn ved gud som skaber.
modul 4:
-kolonialisering og mødet mellem forskellige kulturer
-udvide verdensbillede
modul 5:
-individualisering
-perspektivering til samfundet idag.
-kritik af renæssance-begrebet, som måske i virkeligheden er borgerskabet der gerne vil føle sig specielle.

# data[].attributes.body
Modul  1: (Renæssancemennesket):
Renæssancemennesket vil gerne tilbage til antikken, da det anses for at være storhedstiden.
Italien var centrum for dette grundet deres gode økonomi.
Videre fra middelalderen.
Selvbestemmelse.

Modul 2
1- Kirkerne er ikke længere de pæneste bygninger, men derimod de ''almindelige'' bygninger blev de nye arkituriske kunstværker

2. matematikken blev en del af arkitekturen og blev dermed en del af renæssancens kunsten

3. Menneske blev sat i centrum i byerne og byerne blev sat i større udsmykning

Modul 3
Man ser ikke jorden som universets centrum længere, vi er kun en lille del af et meget stort univers.

Modul 4
Første mente man at renæssancen opstod på grund af en pludselig individualisme og kunstnerisk frigørelse I Italien. Dette er dog ikke understøttet af argumenter.

Modul 5
1. europæerne ville ud og udforske verden

Kæmpe svans sent Today at 12:41

2. De møder andre kulturer og får derved en anden opfattelse på religion

Kæmpe svans sent Today at 12:41

3. Europæerne finder de indfødte amerikanere

# data[].attributes.body
Modul 1 (Renæssancemennesket):
Antikken begynder at ses, som et forbillede. Renæssancemennesket vil gerne vende tilbage til antikken, som de anser for at have været en storhedstid.
Italien bliver centrum for denne tankegang, da de var økonomisk meget udviklede. De havde også tjent store summer penge på korstogene, og havde i den forbindelse også fået kontakt til store dele af verdenen.
Mennesket blev i denne tid set, som en aktiv og skabende del af guds orden.

Modul 2 (Byen og kunsten):
Kustnerne og arkitekterne anså det at skabe et værk, som et miniature projekt af den skabelsesproces Gud udførte, da han skabte verden.
Byerne bliver planlagt med mennesket I centrum og der sker en større udsmykning af byerne.
Matematikken begynder også at blive brugt I arkutekturen, som muliggøre større og pænere bygninger.

Modul 3 (Verdensbillede):
Man ser ikke jorden som universets centrum længere, vi er kun en lille del af et meget stort univers.
Der opstår en konflikt mellem kirken og videnskaben der handlede om hvem, som havde monopol på sandheden.

Modul 4 (Opdagelserne):
Økonomiske interesser førte til, at Europæerne ville ud og udforske verden.
Et brud med kirkens opfattelse af mennesket -> Da man møder anderledes kulturer og mennesker.

Modul 5 (Renæssancedebatten):
Første mente man at renæssancen opstod på grund af en pludselig individualisme og kunstnerisk frigørelse I Italien. Dette er dog ikke understøttet af argumenter.
Derefter mente man, at økonomiske faktorer definerede renæssancen
Til sidst mente man, at renæssancemennesket aldrig havde været så individualistisk, som man reklamere med, men at det var slægtsorienteret.

# data[].attributes.headline
Gruppe 7: Rachel, Jose, Karoline og Rasmus

# data[].attributes.subject
Gruppe 7: Rachel, Jose, Karoline og Rasmus

# data[].attributes.body
Modul 1 (Renæssancemennesket):
Polymat: Kunstnere sponsoreres af den fremvoksende klasse af rige borgere. Det vægtes at videnskab og kunst hører sammen. Polymati er at kunne mange ting, og dette kunne f.eks. Leonardo da Vinci.
Selvbestemmelse: Hver mand er skabt af Gud og er tildelt muligheden for at skabe "guddommelig kunst". Men hver mand har også muligheden for forfald og dyrisk adfærd. Mennesket bestemmer selv deres skæbne.

Modul 2 (Byen og kunsten):
De civile bygninger: Kirken er ikke længere nødvendigvis den flotteste bygning i byerne. Mange embedsboliger og rådhuser vokser frem pga. den store rigdom i Italien.
Arkitekturen inspireres af antikkens stil. Romerne idealiserede "lineærperspektiv".
Lineærperspektiv: Den matematiske forståelse for realistisk perspektiv. Kunsten kan nu ligne virkeligheden. Folk forbavses over hvor virkelighedsnært alting er.

Modul 3 (Videnskaben vs. kirken):
Heliocentrisme: Idéen om at solen er "universets" centrum opfindes påny og udfordrer kirkens holdning om at det er Jorden der er centrum (Geocentrisme).
Den videnskabelige metode: Idéer skal hele tiden udfordres og udvikles. En idé er kun rigtig så længe den ikke er bevist forkert. Antikkens tekster er ikke hellige længere.
Inkvisitionen: Hekse brændes og folk forfølges, både i paranoia og som forfølgelse af videnskabsfolk. Galileo indespærres pga. sine opdagelser.

Modul 4 (Opdagelserne):
De nye handelsveje: Italien og Spanien/Portugal er meget rige, og vil finde en hurtig og billig vej til Indien. Alle ved at Jorden er rund, men alle er også uenige om hvor stor den er.
Kolonisering: Europæerne finder de indfødte amerikanere, som de hurtigt snyder/dræber og eller smitter med sygdomme. Europæerne bliver rige og retfærdiggører det hele ved at de skal kende kristendommen.
Revisionisme: Hvordan skal vi se på fortiden? Var kolonisterne gode eller onde, eller er det virkelig så simpelt? Er historien mere korrekt fremstillet på en anden måde?

Modul 5 (Renæssance-debatten):
Men hvad var renæssancen egentlig? Var det antikkens genfødsel? Var det bare mere af det samme? Behøver vi tale om en "renæssance" (genfødsel, red.) eller er det for meget at tale om det som en seperat historisk periode?

# data[].attributes.body
Modul 1 (Renæssancemennesket):
Vigtigste pointer (skriv 3 rammende sætninger):

Modul 2
(Byen og kunsten):

Osv