# data[].attributes.headline
Tablica minimalizacije složenih logičkih izraza

# data[].attributes.subject
Tablica minimalizacije složenih logičkih izraza

# data[].attributes.body
-Bez obzira na složenost konačni rezultat je ili istina ili neistina

# data[].attributes.body
U tablici istinitosti vidimo da je disjunkcija istinita u svim redovima osim u prvom, gdje su obje izjave neistinite.

# data[].attributes.headline
Tablica istinitosti za logičku operaciju disjunkcije

# data[].attributes.subject
Tablica istinitosti za logičku operaciju disjunkcije

# data[].attributes.body
U logici je njen simbol ∨, u informatici +, a u programskim jezicima OR odnosno ||.

# data[].attributes.body
To je operacija najnižeg prioriteta koja djeluje na dvije izjave, a istinita je kada je bar jedna izjava istinita

# data[].attributes.body
Budući da konjunkcija djeluje na dvije izjave, postoje četiri (22=4) moguće kombinacije istinitosti. Mogu biti obje izjave istinite, obje izjave neistinite ili može prva izjava biti istinita, a druga neistinita i obratno.

# data[].attributes.headline
Tablica istinitosti za logičku operaciju konjunkcije

# data[].attributes.subject
Tablica istinitosti za logičku operaciju konjunkcije

# data[].attributes.body
Simbol konjunkcije u logici je ∧, u informatici ⋅ , a u programiranju AND ili &&.

# data[].attributes.body
To je logička operacija koja djeluje na dvije izjave, a istinita je samo ako su obje izjave istinite. Simbol konjunkcije u logici je ∧, u informatici ⋅ , a u programiranju AND ili &&.

# data[].attributes.body
•Tablicu istinitosti gradimo tako da u prvi red upišemo varijablu te u stupcu ispod sve moguće istinitosne vrijednosti. U slučaju samo jedne varijable postoje dvije (21=2) moguće istinitosne vrijednosti: 0 i 1.

# data[].attributes.headline
Tablica istinitosti za logičku operaciju negacije

# data[].attributes.subject
Tablica istinitosti za logičku operaciju negacije

# data[].attributes.body
•označava se s ¬ u logici,  ¯  (crtom iznad izjave ili izraza) u matematici te riječima NOT ili znakom ! u programskim jezicima.

# data[].attributes.body
To je operacija logičke algebre koja ima najviši prioritet, a njezin rezultat uvijek je suprotna vrijednosti.

# data[].attributes.body
- Osnovne logičke operacije obzirom na prioritet izvođenja su:

•negacija,

•konjunkcija i

•disjunkcija.

# data[].attributes.body
•Logičke izjave možemo povezati logičkim operatorima te time stvoriti logičke izraze.

•Logička algebra - matematički opisuje odnose između izjava.

# data[].attributes.body
TRUE = 1
FALSE = 0

# data[].attributes.body
•Računalo je građeno od elektroničkih sklopova koji se razlikuju u samo dva stabilna stanja

•Obradba podataka – moguća je samo za podatke predočene električkim veličinama u obliku dva stabilna stanja

Zaključak: Booleova algebra je dobro primjenjiva pri konstrukciji i analizi rada digitalnih računala

# data[].attributes.body
•Svaka izjava ima binarnu vrijednost, tj. može biti istinita (engl. true) ili neistinita (engl. false). Istinu označavamo s T ili 1, dok neistinu označavamo s F ili 0.

# data[].attributes.body
- To je rečenica kojom se nešto izjavljuje.
- Označava se varijablama, odnosno slovima.
- Mora biti jasna i jednoznačna.

# data[].attributes.body
•Osnovni element Booleove algebre je logički sud (izjava) koji se može nedvosmisleno označiti kao istinit ili neistinit.

# data[].attributes.body
Procesor se sastoji od aritmetičko-logičke jedinice i upravljačke jedinice. Aritmetičko-logička jedinica obavlja aritmetičke te logičke operacije.

# data[].attributes.headline
Sve podatke računalo prepoznaje kao nizove bitova (0 i 1). 

# data[].attributes.subject
Sve podatke računalo prepoznaje kao nizove bitova (0 i 1). 