# data[].attributes.body
Thyra

-bor på plejehjem

Navn: Thyra

Alder: 99 år

Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Husmor

Nuværende bolig: Thyra bor på plejecenter i Vollsmose.

Netværk: Thyra førstefødte datter Tut døde af en kræftsvulst i ryggen, da hun var 5 år. Senere fik Thyra to døtre, Anna og Annette. Hendes mand Harald fik Alzheimer og døde i 2010.

Værdier/livsførelse: Thyra har en positiv livsindstilling, og hun mener, at det er grunden til, at hun er blevet så gammel.

Interesser før og nu: Thyra er tidligere elitegymnast og delingsfører. Hun kørte motorcykel med sin mand. Desuden har hun netop prøvet sit første faldskærmsudspring.

Sygdom/funktionsnedsættelse: Thyra er gangbesværet. Hun bruger rollator. Hun er lettere hukommelsessvækket,

# data[].attributes.body
Borgeren er aktiv men har behov for moderat hjælp.

Borgeren er den aktive part og kan under forudsætning af moderat personassistance udføre aktiviteten.

# data[].attributes.body
osteoporose -
knogleskørhed (osteoporose) er en tilstand, hvor man har mindsket knoglemasse, og knoglevævets struktur ændres.

Knogleskørhed medfører en øget risiko for at få brud på knoglerne. Typiske brud i forbindelse med knogleskørhed kommer i ryghvirvler, håndled og lårbenshals (hoftebrud):

# data[].attributes.body
Hvorfor får man knogleskørhed?

Knogleskørhed kan opstå uden sygdomme men det kan også skyldes en sygdom. Dette er delt op i primær eller sekundær osteoporose. De fleste kvinder har primær osteoporose.

Knogleskørhed uden sygdom

Den anden primære type opstår op i alderen og skyldes at man med årene taber knoglemasse pga. sin alder. Denne type opstår typisk hos begge køn. Alle får knogleskørhed bare ikke på samme tid men på et tidspunkt i alle mennesker liv vil dette opstå. Brud på lårbenshalsen er helt almindeligt hos 70-90 årige.

Nogle mennesker har højere risiko end andre for at få knogleskørhed. Det gælder blandt andet personer, som er slanke og har spinkel knoglebygning, sjældent er fysisk aktive eller ryger.

# data[].attributes.body
Man kan ved ændringer i ens livsstil   "udsætte" tidspunktet for man får knogleskørhed. At være fysisk aktiv kan være godt for knoglerne og styrke musklerne så man har mindre tendens til at flade og slå sig. Kosten har også betydning, det er vigtigt at få det nødvendige kalcium og D-vitamin. Det anbefales at man bør undgå rygning og alkohol.

# data[].attributes.body
I forhold til Thyra så skal hun ændre livstil for at styrke sine knogler. Hun skal spise noget mere og bevæge sig noget mere.

# data[].attributes.body
Vores rolle her kan være at vi skal sørge for hun får indtaget det hun skal (kalcium og D-vitamin). Vi kan også få Thyra igang med at være lidt fysisk aktiv så hendes muskler stadig fungere og hendes knogler får lov at bevæge sig så hun ikke bare sidde stille dagen lang.

# data[].attributes.body
Ergonomi er hvordan kroppen fungere under arbejdet. Det omhandler både borger og sosu.
Det gælder om at bruge kroppen på den rigtige måde.

# data[].attributes.body
Arbejd lige for kroppen ”3 næser”

Arbejde tæt på kroppen ”små vinduesvisker”

Brug de store led og muskler hvor det er muligt, præcisionsarbejde lidt over albuehøjde, kraftbetonet arbejde lidt under albuehøjde.

Arbejd med led i midterstilling
Brug vægtoverføring
Brug støttebensprincip

Arbejd med glidende bevægelser i et roligt tempo

Sikre god balance

Variere arbejdsstillinger

Hold pauser

Undgå:
Undgå vrid i ryggen

Undgå foroverbøjet arbejde

Undgå arbejde over skulderhøjde

Undgå arbejde under midtlår

# data[].attributes.body
Ved sengen skal der være ca. 85-95 cm. fri plads. ved benyttelse af kørestol skal der mindst være 90 cm.
Dvs. hvis man skal arbejde på siden af kørestolen skal der være 90+95 cm plads.

# data[].attributes.body
APV

# data[].attributes.body
(Arbejdsplads Vurdering)
Vurderer arbejdsrelaterede problemer og er der for at komme med løsninger.

En SSA/SHH skal lave en APV hver  gang en borger for tildelt hjælp.

# data[].attributes.body
Da Thyra har osteoporose er det en god ide at tilbyde Thyra kalkholdigt kost da kalken kan styrke hendes skrøbelige knogler

Mineraler er de helt basale byggesten. De atomer som vi består af. Fx jern, kalcium
Vitaminer er molekyler som vi ikke selv kan fremstille. Vi er derfor nød til at spise fødevarer der indeholder dem.
Mad og Mineraler
Grøntsager, frugt og bær : Jern, jod, kalium og magnesium.
Kartofler : Magnesium og kalium.
Fuldkorn : Magnesium, jern, selen og zink.
Beriget salt og præfabrikeret brød :Jod, natrium og kalium.

# data[].attributes.body
Tyngdepunkt siddende, liggende

Trykket mod underlag størst

Størst gnidningsmodstand (friktion) mod underlag

Vægtstang:
Jo længer væg fra omdrejningspunktet du arbejder, jo mindre kræft skal du bruge.

F.eks. Bøjet ben ved vending

Gnidningsmodstand:
Mindske eller øge gnidningsmodstanden (friktion).

F.eks.

- Spilerdug = mindske friktion,

- Antiskrid = øge friktion

Bevægelsesenergi:
Rokke bevægelsen i gang, og brug herefter energien til at fortsætte forflytningen

Bådeprincippet:
Koncentrer vægten på et punkt F.eks. i liggende stilling, bøjer man benene, sætter fødderne i madrassen, løfter enden og lægger hele trykket op på skuldrene, hvorefter man skubber fra med benene og glider et stykke.

Skråplan:
Anvend bevægelseretning ”ned af bakke” f.eks. anvend plejesengens indstillinger

# data[].attributes.body
Højere op i seng:
- Bøj i ben
- Løft bagdel
- Skub med ben
- Løfter og drejer hovedet
- "Går" på skuldrene/albuer

Om på side:
- Bøjer ben
- Løfter bagdel til modsat side
- Trækker det ene ben op
- Bukker det modsatte ben
- Drejer hovedet
- Skubber med modsat ben
- Ruller om på skulder til vendeside

Op at sidde på sengekant:
- Løfter ben
- Løfter hovedet
- Bruger mavemuskler til at løfte overkrop
- Sætter hænder i madras
- Svinger ben

Ned at ligge i sengen:
- Går tæt på seng
- Bagdel i madras
- Støtter med hånd
- Svinger benene op
- Sænker sig ned på ryggen via mavemuskler
- Lægger ryg ned

Op at stå:
- Læner sig forover
- Bruger sving/vægt til at rejse sig op.

# data[].attributes.body
- Hjælp med anretning til mad
- Hjælpe med at huske Kalcium og D-vitamin
- Indtagelse af væske