# data[].attributes.body
Iltsvind er når landmanden, giver mad til sine planter. Maden kommer bagefter ned til søer, ved hjælp af regn. Hvor det samles i bunden af søer. Det gør, alt der kommer for mange planter, så andre dyr ikke længere kan leve. 

# data[].attributes.body
Sekundærforurening er forurening med næringssalte, der forårsager intensiv algevækst. Algerne skygger for lyset til vandplanternes fotosyntese, og forårsager iltsvind og i værste fald økosystemets sammenbrud.

# data[].attributes.body
Iltsvind sker, når landmanden gøder sin afgrøder, enten med handels- eller naturgødning, og gødningen skyldes ned i søer.

Det gør så at der kommer meget planteplankton, som gør, at der nogle bakterier udskiller svovlbrinte. Da svovlbrinte er et giftstof, så dør alt liv.

# data[].attributes.body
Sekundærforurening er forurening med den gødning, der ikke kommer fra dyr. Disse indeholder stoffer, som planter skal bruge til at vokse. Derfor kommer der rigtig mange alger i vandet, som skygger for lyset for de andre planter i vandet, og gør så ilten langsomt forsvinder, og dyrene og planterne dør.

# data[].attributes.headline
Springlag er et vandlag i søer og havet, som adskiller overfladevand og bundfaldvand og inddeles i 3 dele : temperatur(termoklin), saltholdelighed(haloklin) og massefylde.

# data[].attributes.subject
Springlag er et vandlag i søer og havet, som adskiller overfladevand og bundfaldvand og inddeles i 3 dele : temperatur(termoklin), saltholdelighed(haloklin) og massefylde.

# data[].attributes.headline
De danske landmænd gøder markerne, med store mængder af npk-gødning (næringsstoffer i form af bl.a. nitrogen). De store mængder næringsstoffer kan udvaskes til søer og vandløb. De store mængder af næringsstoffer resulterer så i algevækst. Når algerne så dør og synker til bunds, bruger nedbrydningsprocessen ilten fra vandet. Det kan så i så eventuelt resultere i iltsvind, som gør at fisk og planter dør.

# data[].attributes.subject
De danske landmænd gøder markerne, med store mængder af npk-gødning (næringsstoffer i form af bl.a. nitrogen). De store mængder næringsstoffer kan udvaskes til søer og vandløb. De store mængder af næringsstoffer resulterer så i algevækst. Når algerne så dør og synker til bunds, bruger nedbrydningsprocessen ilten fra vandet. Det kan så i så eventuelt resultere i iltsvind, som gør at fisk og planter dør.

# data[].attributes.headline
Mikro- og makroalger:Hverdagssprog: Makroalger er store alger, dem vi kalder tang. Mikroalger er planteplankton, som findes både i ferskvand og saltvand, men findes også i fugtig jord, på klipper, sten eller planter.fagtekst: Makroalger er flercellede alger og inddeles i tre hovedgrupper: rødalger, brunalger og grønalger, grønne alger vokser på det lave vand (0-10 m), brune alger på det lidt dybere vand (0-30 m), medens røde alger oftest holder til på det dybe vand (10-30 m). Mikroalger er encellede alger. De kaldes også for planteplankton og danner grundlag for liv i både ferskvand og saltvand. De kan både være pelagiske og benthiskOrganisk stof:hverdagssprog: organisk stof er en betegnelse for levende og døde organismerFagtekst:Organisk stof er ting som levende og døde organismer, dyr, planter og mikroorganismer om f.eks. plankton og rådnende plantedele og dyrs ekskrementer. alle organismer indeholder carbon, og mange af dem hydrogen. Organisk stof er også grundlaget til nedbryderfødekæden og nedbrydere, som nedbryder alt førne(dødt organisk stoff)

# data[].attributes.subject
Mikro- og makroalger:Hverdagssprog: Makroalger er store alger, dem vi kalder tang. Mikroalger er planteplankton, som findes både i ferskvand og saltvand, men findes også i fugtig jord, på klipper, sten eller planter.fagtekst: Makroalger er flercellede alger og inddeles i tre hovedgrupper: rødalger, brunalger og grønalger, grønne alger vokser på det lave vand (0-10 m), brune alger på det lidt dybere vand (0-30 m), medens røde alger oftest holder til på det dybe vand (10-30 m). Mikroalger er encellede alger. De kaldes også for planteplankton og danner grundlag for liv i både ferskvand og saltvand. De kan både være pelagiske og benthiskOrganisk stof:hverdagssprog: organisk stof er en betegnelse for levende og døde organismerFagtekst:Organisk stof er ting som levende og døde organismer, dyr, planter og mikroorganismer om f.eks. plankton og rådnende plantedele og dyrs ekskrementer. alle organismer indeholder carbon, og mange af dem hydrogen. Organisk stof er også grundlaget til nedbryderfødekæden og nedbrydere, som nedbryder alt førne(dødt organisk stoff)

# data[].attributes.headline
Afgrøderne har behov for en række forskellige næringsstoffer for at kunne vokse og give et udbytte til landmanden. Blandt disse er nitrogen (N), phosphor (P) og kalium (K) de vigtigste, der skal tilføres afgrøden. N kaldes også for kvælstof.Afgrødernes behov for disse næringsstoffer afhænger af forskellige faktorer som:•	jordtype•	dyrkningshistorie (de foregående års afgrøder)•	nedmuldede plantedele (halm, roetop, efterafgrøde m.m.)•	forventet udbytte•	udbragt husdyrgødning året (årene) forud•	geografisk placering og nedbørNår landmanden skal bestemme sine afgrøders behov for fx N, ser han også på, hvad der kan betale sig rent økonomisk. Dvs. han skal bestemme den økonomisk optimale N-mængde. Altså den mængde N, der giver det økonomisk bedste resultat og dermed det højeste nettomerudbytte.Nettomerudbytte er det merudbytte, man får for en given indsats (fx gødning eller vanding) minus ekstraudgiften ved denne indsats. Merudbytterne ved tilførsel af N kan være meget høje. I tabel 67.1 ses fx ca. en fordobling af udbyttet ved tilførsel af 120 kg N pr. ha i forhold til udbyttet ved grundgødning.Vårbyg	1995-2000Udbytte ogmerudbytte hkgkerne per ha	2001		Procent råprotein ikernetørstof	Udbytte kg N ikerne per ha	Udbytte ogmerudbytte hkgkerne per ha	Netto-merudbyttehkg kerne per haAntal forsøg	45				Grundgødet	28,6	9,4	37	29,0	40 N	11,5	9,2	54	13,9	10,480 N	19,1	9,6	69	24,1	18,4120 N	23,7	10,5	85	30,8	22,8160 N	25,6	11,6	98	33,3	23,1200 N	26,8	12,2	104	33,8	21,3Den mad vi spiser, indeholder forskellige typer næringsstoffer. For at kroppen skal fungere optimalt har den behov for:•	Proteiner: er opbygget af aminosyre. Kød, fisk, æg•	Kulhydrater: Brød, kartofler, ris og frugt og grønt. Kulhydrater er sukker og er opbygget af sukkerstoffer. Sukker= Glukose C6H12O6- Altså sukker består af oxýgen, hydrogen og carbon.•	Fedt: Dyr og planter•	Vitaminer•	Mineraler: Calcium (knoglevæv) og fosfor (celler og væv) •	VandNæringsstofferne har ikke kun betydning for det kvantitative udbytte (vægten af udbyttet), men også for det kvalitative udbytte. De kvalitative egenskaber kan være:•	udseende (farve mv.)•	fri for sygdomme•	smag/duft•	maltningsegenskaber•	bageegenskaber•	indhold af kulhydrat, protein mv.•	sammensætningen af aminosyrer i proteinNår der tilføres N til en kornafgrøde, fremmer det proteinindholdet, og det fremmer også bagekvaliteten af brødkorn. Til gengæld kan for store doser af N medføre:•	øget risiko for angreb af svampesygdomme, fordi cellevæggene bliver tyndere•	mindre sukkerprocent i sukkerroer•	mindre stivelsesindhold i kartofler•	for højt nitratindhold i græs og andre bladrige afgrøder•	for højt proteinindhold i maltbyg (bruges til fremstilling af øl)Aminosyre. Aminosyre er dem der opbygger kroppens proteiner. Der findes 20 forskellige aminosyre hvoraf 8 er essentielle altså hvis vi har de 8 aminosyre så kan vi danne de resterende 12 aminosyre i kroppen. De 8 aminosyre kan kroppen ikke selv danne derfor får vi dem fra vores kost fra fx kød, og fisk. Homeostase=Minimumslov= Minimumsloven udtrykker den lovmæssighed, at planters vækst bliver hæmmet af den ressource, der er vanskeligst tilgængelig på voksestedet.HusdyrgødningHusdyrgødning er en fællesbetegnelse for fire typer af gødning:•	fast gødning – består af afføring (ekskrementer), strøelse og foderrester•	ajle – urin adskilt fra den faste gødning•	dybstrøelse – en blanding af fastgødning, ajle og stor mængde halm•	gylle – en blanding af fast gødning og ajleI den faste gødning er en stor del af kvælstoffet bundet i organiske forbindelser, fx protein, og kan ikke direkte optages af planterne. Den øvrige del forekommer som ammonium (NH4+), der kan optages direkte af planterne.Næsten alt N i ajle forekommer som urinstof, CO(NH2)2. Bakterier omdanner urinstof til NH4+, der igen hurtigt omdannes til NH3, som let fordamper. Ajle skal derfor opbevares i en lukket beholder. Da NH4+ kan optages af planterne, har ajle en hurtig og kortsigtet virkning.Ammoniumnitrat optages direkte af planterne og giver derfor en høj kvælstofsudnyttelse.GrøngødningGrøngødning er afgrøder, som man i princippet hverken høster eller fjerner fra marken (fx kløver eller gul sennep). Fordelene ved anvendelse af grøngødningsafgrøder er blandt andet følgende:•	næringsstoffer, der ellers ville blive vasket ned/ud i vinterhalvåret, tilbageholdes•	jorden gødes med kvælstof fra luften via kvælstoffiksering (kun bælgplanter)•	jordstrukturen bliver bedre i kraft af et højere indhold af organisk stof•	krudtsplanternes vækst hæmmesFor det andet er grøngødning organisk materiale. Det betyder, at det først skal omsættes af mikroorganismerne i jordbunden, før næringsstofferne kan blive tilgængelige for den næste afgrøde. Organisk materiale eller organisk stof er en samlet betegnelse for alle levende og døde organismer, dyr, planter og mikroorganismer om f.eks. plankton og rådnende plantedele og sidst men ikke mindst dyrs ekskrementer.Uorganisk stoffer er ikke kulstofforbindelser.I økologiske landbrug må man ikke anvende kunstgødning (handelsgødning). Her er man henvist til udelukkende at bruge husdyrgødning og/eller grøngødning. HandelsgødningBrugen af handelsgødning eller kunstgødning, som det under tiden også kaldes, er som tidligere nævnt blevet begrænset de senere år, men når det bruges, sker det som regel i form af en blanding af N, P og K. Der findes mange forskellige blandinger af de tre stoffer tilpasset de forskellige afgrøder.Gødningen fremstilles med udgangspunkt i ammoniak (NH3), som via en række kemiske og fysiske processer ender op i et fast stof på granulatform. Næringsstofferne i gødningen findes i form af ioner, som direkte kan optages af planterne. Derfor er gødningen hurtigtvirkende. Nitrogen forekommer som regel i form af nitrat (NO3-) og/eller ammonium (NH4+). NO3- binder sig ikke til jordpartikler pga. sin negative ladning og følger dermed jordvæskens bevægelser. Det betyder, at NO3--ionerne ved nedadgående vandtransport kan udvaskes. NH4+ er derimod positivt ladet, og udvaskes kun i meget ringe grad.Årsagen til, at der lovgivningsmæssigt er lagt begrænsninger på brugen af N-gødning, er miljøhensyn. Man vil gerne beskytte grundvandet, som jo er vores drikkevand. Desuden er det målet at reducere kvælstofbelastningen af vandmiljøet (vandløb, søer og hav). Og en overgødning af Nitrat gødning kan også resultere i iltsvind, da nitrater bliver skyllet fra væk markerne og ud i havet.Nitrificering: Jordbakterier omdanner ammonium til nitrat.Denitrificering: Er den proces hvor nitrat omdannes til nitrogen.IltsvindHvert år får det danske havmiljø tilført unaturligt store mængder næringsstoffer i form af især fosfor og kvælstof. Det kommer især fra vores landbrug. De store mængder næringsstof resulterer så i algervækst. Når algerne dør og synker til bunds, bruger nedbrydningsprocessen ilten fra havvandet. Det kan så eventuelt resultere i iltsvind, som så gør at fisk og planter dør.IltsvindDe danske landmænd gøder markerne, med store mængder af npk-gødning (næringsstoffer i form af bl.a. nitrogen). De store mængder næringsstoffer kan udvaskes til søer og vandløb. 

# data[].attributes.subject
Afgrøderne har behov for en række forskellige næringsstoffer for at kunne vokse og give et udbytte til landmanden. Blandt disse er nitrogen (N), phosphor (P) og kalium (K) de vigtigste, der skal tilføres afgrøden. N kaldes også for kvælstof.Afgrødernes behov for disse næringsstoffer afhænger af forskellige faktorer som:•	jordtype•	dyrkningshistorie (de foregående års afgrøder)•	nedmuldede plantedele (halm, roetop, efterafgrøde m.m.)•	forventet udbytte•	udbragt husdyrgødning året (årene) forud•	geografisk placering og nedbørNår landmanden skal bestemme sine afgrøders behov for fx N, ser han også på, hvad der kan betale sig rent økonomisk. Dvs. han skal bestemme den økonomisk optimale N-mængde. Altså den mængde N, der giver det økonomisk bedste resultat og dermed det højeste nettomerudbytte.Nettomerudbytte er det merudbytte, man får for en given indsats (fx gødning eller vanding) minus ekstraudgiften ved denne indsats. Merudbytterne ved tilførsel af N kan være meget høje. I tabel 67.1 ses fx ca. en fordobling af udbyttet ved tilførsel af 120 kg N pr. ha i forhold til udbyttet ved grundgødning.Vårbyg	1995-2000Udbytte ogmerudbytte hkgkerne per ha	2001		Procent råprotein ikernetørstof	Udbytte kg N ikerne per ha	Udbytte ogmerudbytte hkgkerne per ha	Netto-merudbyttehkg kerne per haAntal forsøg	45				Grundgødet	28,6	9,4	37	29,0	40 N	11,5	9,2	54	13,9	10,480 N	19,1	9,6	69	24,1	18,4120 N	23,7	10,5	85	30,8	22,8160 N	25,6	11,6	98	33,3	23,1200 N	26,8	12,2	104	33,8	21,3Den mad vi spiser, indeholder forskellige typer næringsstoffer. For at kroppen skal fungere optimalt har den behov for:•	Proteiner: er opbygget af aminosyre. Kød, fisk, æg•	Kulhydrater: Brød, kartofler, ris og frugt og grønt. Kulhydrater er sukker og er opbygget af sukkerstoffer. Sukker= Glukose C6H12O6- Altså sukker består af oxýgen, hydrogen og carbon.•	Fedt: Dyr og planter•	Vitaminer•	Mineraler: Calcium (knoglevæv) og fosfor (celler og væv) •	VandNæringsstofferne har ikke kun betydning for det kvantitative udbytte (vægten af udbyttet), men også for det kvalitative udbytte. De kvalitative egenskaber kan være:•	udseende (farve mv.)•	fri for sygdomme•	smag/duft•	maltningsegenskaber•	bageegenskaber•	indhold af kulhydrat, protein mv.•	sammensætningen af aminosyrer i proteinNår der tilføres N til en kornafgrøde, fremmer det proteinindholdet, og det fremmer også bagekvaliteten af brødkorn. Til gengæld kan for store doser af N medføre:•	øget risiko for angreb af svampesygdomme, fordi cellevæggene bliver tyndere•	mindre sukkerprocent i sukkerroer•	mindre stivelsesindhold i kartofler•	for højt nitratindhold i græs og andre bladrige afgrøder•	for højt proteinindhold i maltbyg (bruges til fremstilling af øl)Aminosyre. Aminosyre er dem der opbygger kroppens proteiner. Der findes 20 forskellige aminosyre hvoraf 8 er essentielle altså hvis vi har de 8 aminosyre så kan vi danne de resterende 12 aminosyre i kroppen. De 8 aminosyre kan kroppen ikke selv danne derfor får vi dem fra vores kost fra fx kød, og fisk. Homeostase=Minimumslov= Minimumsloven udtrykker den lovmæssighed, at planters vækst bliver hæmmet af den ressource, der er vanskeligst tilgængelig på voksestedet.HusdyrgødningHusdyrgødning er en fællesbetegnelse for fire typer af gødning:•	fast gødning – består af afføring (ekskrementer), strøelse og foderrester•	ajle – urin adskilt fra den faste gødning•	dybstrøelse – en blanding af fastgødning, ajle og stor mængde halm•	gylle – en blanding af fast gødning og ajleI den faste gødning er en stor del af kvælstoffet bundet i organiske forbindelser, fx protein, og kan ikke direkte optages af planterne. Den øvrige del forekommer som ammonium (NH4+), der kan optages direkte af planterne.Næsten alt N i ajle forekommer som urinstof, CO(NH2)2. Bakterier omdanner urinstof til NH4+, der igen hurtigt omdannes til NH3, som let fordamper. Ajle skal derfor opbevares i en lukket beholder. Da NH4+ kan optages af planterne, har ajle en hurtig og kortsigtet virkning.Ammoniumnitrat optages direkte af planterne og giver derfor en høj kvælstofsudnyttelse.GrøngødningGrøngødning er afgrøder, som man i princippet hverken høster eller fjerner fra marken (fx kløver eller gul sennep). Fordelene ved anvendelse af grøngødningsafgrøder er blandt andet følgende:•	næringsstoffer, der ellers ville blive vasket ned/ud i vinterhalvåret, tilbageholdes•	jorden gødes med kvælstof fra luften via kvælstoffiksering (kun bælgplanter)•	jordstrukturen bliver bedre i kraft af et højere indhold af organisk stof•	krudtsplanternes vækst hæmmesFor det andet er grøngødning organisk materiale. Det betyder, at det først skal omsættes af mikroorganismerne i jordbunden, før næringsstofferne kan blive tilgængelige for den næste afgrøde. Organisk materiale eller organisk stof er en samlet betegnelse for alle levende og døde organismer, dyr, planter og mikroorganismer om f.eks. plankton og rådnende plantedele og sidst men ikke mindst dyrs ekskrementer.Uorganisk stoffer er ikke kulstofforbindelser.I økologiske landbrug må man ikke anvende kunstgødning (handelsgødning). Her er man henvist til udelukkende at bruge husdyrgødning og/eller grøngødning. HandelsgødningBrugen af handelsgødning eller kunstgødning, som det under tiden også kaldes, er som tidligere nævnt blevet begrænset de senere år, men når det bruges, sker det som regel i form af en blanding af N, P og K. Der findes mange forskellige blandinger af de tre stoffer tilpasset de forskellige afgrøder.Gødningen fremstilles med udgangspunkt i ammoniak (NH3), som via en række kemiske og fysiske processer ender op i et fast stof på granulatform. Næringsstofferne i gødningen findes i form af ioner, som direkte kan optages af planterne. Derfor er gødningen hurtigtvirkende. Nitrogen forekommer som regel i form af nitrat (NO3-) og/eller ammonium (NH4+). NO3- binder sig ikke til jordpartikler pga. sin negative ladning og følger dermed jordvæskens bevægelser. Det betyder, at NO3--ionerne ved nedadgående vandtransport kan udvaskes. NH4+ er derimod positivt ladet, og udvaskes kun i meget ringe grad.Årsagen til, at der lovgivningsmæssigt er lagt begrænsninger på brugen af N-gødning, er miljøhensyn. Man vil gerne beskytte grundvandet, som jo er vores drikkevand. Desuden er det målet at reducere kvælstofbelastningen af vandmiljøet (vandløb, søer og hav). Og en overgødning af Nitrat gødning kan også resultere i iltsvind, da nitrater bliver skyllet fra væk markerne og ud i havet.Nitrificering: Jordbakterier omdanner ammonium til nitrat.Denitrificering: Er den proces hvor nitrat omdannes til nitrogen.IltsvindHvert år får det danske havmiljø tilført unaturligt store mængder næringsstoffer i form af især fosfor og kvælstof. Det kommer især fra vores landbrug. De store mængder næringsstof resulterer så i algervækst. Når algerne dør og synker til bunds, bruger nedbrydningsprocessen ilten fra havvandet. Det kan så eventuelt resultere i iltsvind, som så gør at fisk og planter dør.IltsvindDe danske landmænd gøder markerne, med store mængder af npk-gødning (næringsstoffer i form af bl.a. nitrogen). De store mængder næringsstoffer kan udvaskes til søer og vandløb. 

# data[].attributes.headline
Springlag.              Uden: Lag vand der er i søen som opdeler vandlag                     Med: Når man snakker om springlag er der to primære slags. Den ene er temperaturspringlag (termoklin), det skiller det varme og det kolde bund vand, da temparaturen gør at densiteten i det kolde og det varme vand er anderledes og det skaber disse lag. Springlagene kan dog forudsage iltsvind i bundvandet. 

# data[].attributes.subject
Springlag.              Uden: Lag vand der er i søen som opdeler vandlag                     Med: Når man snakker om springlag er der to primære slags. Den ene er temperaturspringlag (termoklin), det skiller det varme og det kolde bund vand, da temparaturen gør at densiteten i det kolde og det varme vand er anderledes og det skaber disse lag. Springlagene kan dog forudsage iltsvind i bundvandet. 

# data[].attributes.body
Når alger har fået lidt for meget mad og bliver tykke. Så de andre planer og dyr for ikke noget sollys fordi algerne er blevet så tykke. Siden de har taget alt maden ville andre dyr og planter ikke have noget at spise, og de vil derfor dø.

# data[].attributes.body
Stog som består primært af carbon og hydrogen

# data[].attributes.body
Når du trækker luft ned i lungerne og puster det ud igen. Luften bliver optaget, og kroppen laver din mad om til energi.

# data[].attributes.body
Et stof uden gift. Det er rent og naturligt. Organisk stof har noget levende i sig og er også selv ”levende”. 

# data[].attributes.body
Primærforurening er forurening med husdyrsgødning eller andet organisk materiale, der udvaskes til omkringliggende vandsystemer, og nedbrydes af mikroorganismer med et højt iltforbrug. Derfor opstår iltsvind, der i sidste ende fører til sammenbruddet af økosystemet.

# data[].attributes.body
Kroppen optager Glukose og oxygen og omdanner det til kuldioxid(CO2), H2O og energi(ATP)

# data[].attributes.body
ltsvindel
hverdagsord:
iltsvindel er når der ikke er nok ilt i en sø til planter og dyr, det opstår når der alger har for stor adgang til føde og vokser, så de dækker overfladen.

fagord:
iltsvindel er når der er en mangel på ilt langs havbunden. det opstår når planktonalger har høj adgang til nitrogen, dermed vokser voldsomt og produsere biomasse. optagelsen af biostoffer kræver ilt og derfor opstår der iltsvind.

Respiration
hverdagsord
processen der sker når der bliver brugt ilt.

fagord
processe hvor i levende organismer optager og bruger ilt

# data[].attributes.body
Mikro alger er meget små alger som man ikke kan se, og som er encellet.
Makro alger er lidt større alger som man kan se, og de har flere celler.

# data[].attributes.body
Primærforurening er forurening med afføring fra husdyr, eller andre ting, der kommer fra planter og dyr, som køer og grise, der løber ud i åer og søer, og bliver ædt af små dyr og bakterier i vandet. Disse dyr bruger rigtig meget ilt, og afføringen skygger for lyset så planterne og dyrene i vandet dør.

# data[].attributes.body
Ting som der især er lavet af kulstof og brint

# data[].attributes.body
Springlag er lagændring i varme og det kemiske indhold (molekyler). To typer af vand, eksempel kan være normalt vand og saltvand, saltvand nederst og normalt vand øverst.

# data[].attributes.body
Springlag er en lagdeling af en vnadsøjle i to eller flere lag. Med individuelle fysiske og kemiske karakteristika f.eks. Betinget af temperaturændringer. Lagdeling vil typisk forekomme i søer og indelukkede havområder. (Kilde: Wikipedia)

# data[].attributes.body
Når en opblomstring af alger resulterer i en stor mængde dødt organisk materiale. Mikroorganismerne, der er ansvarlige for nedbrydningsprocessen af materialet bruger en stor mængde ilt fra vandet, så vandet bliver iltfattigt. Iltsvindet begynder typisk på bunden af vandområdet, og eksempelvis methanbobler eller springlag resulterer i, at vandet bliver blandet og iltsvindet breder sig. Ændringen af iltforholdene resulterer i, at større organismer ikke nødvendigvis trives i miljøet længere. 

# data[].attributes.body
Når man trækker vejret

# data[].attributes.body
 Iltsvind er når de små dyr bruger alt luften i vandet til at spise planterne, så der ikke er noget tilbage til de store dyr. 

# data[].attributes.body
Mikro alger er alger som ikke kan ses med det blåtte øje, og som er encellet organisme.

Makro alger er alger som kan ses med det blåtte øje, og som er fler-cellet organimse.

# data[].attributes.body
Placer din definition med hverdagssprog på denne side.
Skriv ordet i overskriften, og definitionen i brødteksten.

# data[].attributes.body
Placer din definition med hverdagssprog på denne side.
Skriv ordet i overskriften, og definitionen i brødteksten.