# data[].attributes.body
Крішко А

# data[].attributes.headline
Канонік Іван

# data[].attributes.body
Канонік Іван

# data[].attributes.body
Консервативна партія-одна з  двох основних партій Великої Британії. Утворилися в результаті еволюції партії торі та на її основі. Виражали інтереси аристократів-лендлордів і захищали традиційні інститути держави- англійську церкву,монархію.

Вільям Еварт Гладстон (1809–1898 рр.) — британський
державний і політичний діяч. Освіту здобув в Ітонській школі й
Оксфордському університеті. У 1832 р. він був обраний до парла-
менту від партії торі, обіймав міністерські посади в ряді урядів кон-
серваторів. Потім відійшов від торі й долучився до лібералів, став
у 1868 р. їхнім лідером.

# data[].attributes.headline
Єрохов Дмитро

# data[].attributes.body
Єрохов Дмитро

# data[].attributes.headline
Ляхов Богдан

# data[].attributes.subject
Ляхов Богдан

# data[].attributes.body
Чарти́зм — політичний та соціальний рух у Великій Британії
У другій половині 30-х років 19ст. вибухнула економічна криза.У ці роки виник чартизм.
У траві 1838р.Вільям Ловетт від імені Лондонської асоціації робітників опублікував проект нового закону про виборчу реформу, яка одержала назва
«Народна хартія»(також прихильників Хартії називали чартистами).
ОСНОВНІ ВИМОГИ ХАРТІЇ
1)Надання права голосу всім чоловікам із 21 року.
2)Країну потрібно поділити на 200 виборчих округів із приблизно рівною кількістю населення;
Коженожен округ повинен обирати тільки одного депутата в парламент.
3)Вибори депутатів парламенту повинні проводити щороку.
4)Голосування під час виборів повинно бути анонімним.
5)Скасування майнового цензу для виборців.
6)Зарплатня депутатів видається з державної скарбниці.

# data[].attributes.headline
Крішко Поліна 

# data[].attributes.body
Крішко Поліна

# data[].attributes.headline
Ломаченко Руслана

# data[].attributes.subject
Ломаченко Руслана

# data[].attributes.body
По всій території країни відбувалися мітинги та збори. На них схвалювали Хортію та збирали підписи на випровадження її з життя. У лютому 1839 року в Лондоні відбувся перший з'їзд чартистів, який мав назву Національний конвент. Він повинен був зібрати підписи на петицію та віддати їх до парламенту.
Першу половину 1839 року збирали підписи під першу петицію. Вже у липні 1839 р. Хартія була представлена палаті общин з 1 млн 200 тис. підписів. Але парламент відхилив ці вимоги. Як відповідь, у Бірмінгемі розпочався загальний страйк, який організувало угрупування «фізичної сили». Закінчився кривавим зіткненням народу з поліцією.
Наприкінці 1839 року 380 чартистів були засуджені до тюремного ув'язнення від 1 місяця до 2 років.

# data[].attributes.headline
Парламентська монархія 

# data[].attributes.subject
Парламентська монархія 

# data[].attributes.body
Після Славної революції 1688–1689 рр. у
державі утвердилася нова форма правління — парламентська монархія.

# data[].attributes.body
«Ірла́ндське пита́ння - це процес багатовікової дискримінації ірландців як у релігійній так і соціально-економічній площинах. Одним з каталізаторів послужила війна за незалежність, що спалахнула в Північній Америці, а також революція у Франції. На тлі цих подій, підкріплених власним бажанням звільнитися, і спалахнув в Ірландії національно-визвольний рух, що вилився у повстання 1798 року, яке було придушене з надзвичайною жорстокістю.

# data[].attributes.headline
Калашнік В Велик

# data[].attributes.body
Калашнік
В Великій Британії 19 ст вищу виконавчу владу здійснювали монарх та уряд. Із середини 19 ст в країні утвердилася парламентська монархія.

# data[].attributes.headline
Протекціоністські закони

# data[].attributes.subject
Протекціоністські закони

# data[].attributes.body
В інтересах великих землевласників британський парламент у 1815 р. ухвалив протекціоністські «хлібні закони».

# data[].attributes.body
Партії виникають в період Вікторіанської епохи (правління королеви Великої Британії-Вікторії),коли в країні утвердилась парламентська монархія.

# data[].attributes.body
Ліберальна партія-одна з двох основних політичних партій Великої Британії. Утворилася на основі партії вігів. Виражала інтереси британської торговельно-промислової  буржуазії й частини лендлордів. Віги охоче йшли на проведення політичних реформ, що розширювали вплив буржуазії.

# data[].attributes.body
— перший масовий робітничий рух у Британії в 1830–1850-х роках

# data[].attributes.headline
ГладкийХартия - 

# data[].attributes.body
Гладкий
Хартия - документ публично-правового и политического характера

# data[].attributes.body
Єрохов

# data[].attributes.body
Ірландський голод роз-

почався в 1845 р. Поштовхом до нього стало

зараження картопляних полів країни шкідли-
вим грибком. Картопля була основною їжею
бідних ірландців

# data[].attributes.body
Це колетивне клопотання, прохання, що подається громадянами або політичними об’єднаннями до вищих органів державної влади чи главі держави.

# data[].attributes.body
У конвенті й поза ним сформувалися дві течії в боротьбі за "Хартію"

Течія моральної сили.
Члени цієї ассоціації вважали,що виконання Хартії можна шляхом петицій до парламенту (легальний шлях)

Течія фізичної сили.
Робітники та пролетарі, лідери -Ф. О'Коннор і Дж.Гарні - закликали людей бути готовим до революційної боротби за Хартію аж до збройного повстання.

30 міст і створили загальну організацію — Національну чартистську асоціацію,  що обрала своєю метою «домагатися повного представництва народу в Палаті  общин на основі Народної хартії».

У квітні 1842 р. розпочалася нова кампанія за збір  підписів під петицією.

Друга петиція чартистів з підписами 3,5 млн осіб 2 травня була представлена парламенту. Однак парламент знову відхилив петицію.  Тоді почався страйк робітників під гаслом боротьби  за Хартію й за підвищення заробітної платні.
Уряд знову вдався до репресій. Після поразки  страйку чартистський рух пішов на спад. Цьому  сприяло й поліпшення економічної ситуації в країні, підвищення заробітної платні робітникам

# data[].attributes.headline
ГладкийПетиция -

# data[].attributes.body
Гладкий
Петиция - коллективная прозьба, подаваемая гражданами или полит. объединениями к высшим органам власти.

# data[].attributes.headline
Крішко А.Виборча

# data[].attributes.body
Крішко А.
Виборча реформа 1832 року  — парламентський акт, яким було внесено зміни до виборчої системи Великої Британії

# data[].attributes.body
Це фахована робоча сила у Великій  Британії та в інших англомовних країнах.

# data[].attributes.headline
Торі.Основи консервативної партії

# data[].attributes.subject
Торі.Основи консервативної партії

# data[].attributes.body
Торі — англійська політична партія, виникла
в другій половині 18 ст. Виражала інтереси
земельної аристократії та вищого духовенства
англіканської церкви. Чергувалася при владі з
партією вігів. У середині 19 ст. на її основі склалася Консервативна партія.
Консервативна партія-британська політична партія, заснована в 1834 році в результаті перетворення партії Торі. Одна з двох (нарівні з Лейбоистською партією) основних партій у Великій Британії.

# data[].attributes.headline
КалашнікВлада мо

# data[].attributes.body
Калашнік
Влада монарха Була обмежена двопалатним парламентом. Нижня палата - Палата общин та верхня - Палата лордів. Палату лордів представляли торі і віги.

# data[].attributes.body
Крішко П

# data[].attributes.headline
Шалагінова Галина 

# data[].attributes.subject
Шалагінова Галина 

# data[].attributes.body
1801 р.-ліквідовані залишки автономії Ірландії.
Ірландія стала частиною
Сполученого Королівства Великої Британії та Ірландії.
Англійська мова витіснює ірландську мову.
На початку XIX ст. близько 86 % населення Ірландії було зайняте в сільському
господарстві. Із середини 40-х років XIX ст. в Ірландії розпочався
аграрний переворот.
Агра́рний переворот(аграрна революція) — зміни в господарському та суспільному житті людства, викликані появою сільського господарства (тваринництва і землеробства).
Падіння цін на хліб спонукало землевласників переходити
від системи дрібної селянської оренди до великого пасовищного господарства.
Посилився процес вигнання дрібних орендарів із землі.
1845-1849рр-страшний голод від відміни "хлібних законів" та хвороби картоплі.

# data[].attributes.headline
Віги.Основи Ліберальної партії.

# data[].attributes.subject
Віги.Основи Ліберальної партії.

# data[].attributes.body
Віги — англійська політична партія, виникла в
другій половині 18 ст. Виражала інтереси збуржуазненої дворянської аристократії та великої
буржуазії. Чергувалася при владі з партією торі.
У середині 19 ст. на її основі склалася Ліберальна партія.
Ліберальна партія Великої Британії, політична партія, спадкоємець вігів, заснована на ідеології лібералізму. У 19 столітті представляла інтереси комерції і промисловості. Її видатними лідерами були Генрі Пальмерстон, Вільям Гладстон, Девід Ллойд Джордж.

# data[].attributes.headline
Гладкий Протекци

# data[].attributes.body
Гладкий
Протекционизм - економическая политика державы, направленная на защиту национальной экономики от иноземной коррупции.

# data[].attributes.body
У зв'язку з новим лідером лібералів Вільямом Гладстоном у 1860-і роки прискорився процес перетворення вігів на політичну партію торговельно-промислової буржуазії.

# data[].attributes.body
В ХІХ столітті в Великій Британії деякі міста знелюдніли, але все одно мали представництво в парламенті, і голосами жителів в цих містах розпоряджався господар землі для власної вигоди.

# data[].attributes.body
печатка, документ із печаткою, у США, Великій Британії й низці інших країнзаконопроект,внесений на розгляд парламенту.

# data[].attributes.headline
Калашнік Виборчо

# data[].attributes.body
Калашнік
Виборчого права у Великій Британії не було. Майже всі виборчі округи належали графствам Південної Англії. Промислові міста практично не мали свого представника в парламенті.

# data[].attributes.body
Наприкінці XIX ст. розгорнувся масовий рух ірландців за аграрну реформу і самоуправління (гомруль). Очолив рух Чарльз Парнелл, обраний до англійського парламенту в 1875 р. Він використовував усі можливі парламентські методи — обструкцію, позови, запити, аби тільки привернути увагу громадськості до проблем Ірландії.

# data[].attributes.headline
Торі (Єрохов)

# data[].attributes.body
Торі (Єрохов)

# data[].attributes.headline
ГладкийВикториан

# data[].attributes.body
Гладкий
Викторианская эпоха - время правления Виктории, королевы Великой Британии, Ирландии и императрицы Индии.

# data[].attributes.headline
Торі(Єрохов)

# data[].attributes.body
Торі(Єрохов)

# data[].attributes.headline
Крішко ПУ резуль

# data[].attributes.body
Крішко П
У результаті здійснення парламентської реформи кількість виборців була збільшена з 220 тис до 670 тис.

# data[].attributes.headline
Канонік. Партія вігі

# data[].attributes.body
Канонік. Партія вігів (англ. Whigs) — партія в Англії, попередниця ліберальної партії. Виникла на початку 1680-х як угруповання дворянської демократії, представників великої буржуазії. Під час Французької революції віги виступали за проведення в Англії парламентських реформ, після проведення Закону про Реформи 1832 року стали називатися Ліберальною партією.

# data[].attributes.body
Це держава, що володіє колонією.

# data[].attributes.body
Це країна або територія, що перебуває під владою іноземної держави.

# data[].attributes.headline
Крішко ПРеформа 

# data[].attributes.body
Крішко П
Реформа ліквідувла 56 "гнилих" містечок, які втрачали право відряджати депутатів у парламент.
У промислових містах утворили 42 нові виборчі округи

# data[].attributes.headline
Крішко А.«Хлібні зак

# data[].attributes.body
Крішко А.«Хлібні закони»
Хлібні закони  - в Великобританії в 15-19 ст. , Регулювали ввезення та вивезення зерна та інш. Вели до скорочення продовольчих товарів на внутрішньому ринку і підвищення цін на них. Відповідали інтересам лендлордів.Хлібні закони збільшували прибуток великих землевласників-аристократів, забезпечували зайнятість населення у сільському господарстві, але обмежували зростання прибутку великих торгових компаній. У 19 ст. скасування хлібних законів стала гаслом фритредерів. Скасовано в 1846.

# data[].attributes.headline
Парламентська монархія

# data[].attributes.subject
Парламентська монархія

# data[].attributes.body
Після Славної революції 1688–1689 рр. у
державі утвердилася нова форма правління — парламентська монархія.
Парламентська монархія-це державний лад, за яким глава держави - монарх - не може прямо впливати на склад і політику уряду, що формується виключно парламентом і підзвітний лише йому.

# data[].attributes.body
Це фактично незалежна держава
у складі Британської імперії, що визнавала
головою держави британського короля.

# data[].attributes.body
Торі:(1783-1834 перетворення В Консервативну партію)
-Політична партія в Англії та у Великій Британії, що виражала інтереси крупної аристократії і вищого духовенства. В середині XIX століття була перетворена на Консервативну партію Великої Британії.
Консервативна партія
-Заснована в 1834 році
-Засновник партії Роберт Піль
-Ідеологія партії:Спираються на ідею традиції та спадкоємність у соціальному та культурному житті. Для консерватизму характерні прихильність до усталених соціальних систем і норм.

# data[].attributes.headline
"Хлібні закони"

# data[].attributes.subject
"Хлібні закони"

# data[].attributes.body
В інтересах великих землевласників британський парламент у 1815 р. ухвалив протекціоністські «хлібні закони».
"Хлібні закони"-це були чинними у період між 1815 і 1846 роками, були торговим бар'єром, який захищав англійських фермерів та землевласників від конкуренції з дешевим закордонним зерном.

# data[].attributes.body
Представники інтелігенції, дрібних власників, кваліфікованих робітників
і ремісників вимагали знищення «гнилих містечок», скасування «хлібних законів». Через те що закони приймалися не в їхню користь.
16 серпня 1819р. із застосуванням зброї розігнали 75 тысяч людей.
Щоб більше не було таких виступів 1819р. прийняли шість законів за якими члени
міських магістратів мали право:
-забороняти збори на
яких присутні понад 50 осіб;
-робити обшук у приватних будинках;
-забороняти
будь-яке військове навчання;
-осіб, що підбурювали до заколотів, заарештовувати й висилати в заокеанські колонії Британії тощо.
У 1821р. у Британії стався економічний рідьом, у зв'язку з чим кабінет міністрів скасував заборону на створення професійних спілок та страй карі не прирівнювалися до злочинців. У 1825р. сталася економічна криза. Коли сталася нова страйкова бородьба уряд проголосив новий закон, що забороняв стрвйкувати за поліпшення умов праці.
1831р. до влади прийшла партія вігів на чолі з Ч.Греєм. Через два роки він зміг здолати опір політичних опонентів які вимагали провести виборчу реформу. І у 1832р. уряд прийняв біль про реформу.

# data[].attributes.body
Джон Рассел з партії лібералів зробив великий внесок в розвиток свободної торгівлі. Він відкрив британські гавані для кораблів усіх держав,знищив навігаційні обмеження. Цьому сприяли голод в Ірландії 1846р. та ряд неврожайних років в країні.

# data[].attributes.body
Крішко А.

# data[].attributes.body
Крішко А.

# data[].attributes.attachment_link.title
УЧИ УРОКИ ДЕБИЛ!!!

# data[].attributes.body
З 1837 по 1907 р. королевою Великої Британії була Вікторія, за правління якої країна досягла найвищого піднесення своєї могутності. Час її правління називають «Вікторіанською епохою».

За часів королеви Вікторії в суспільстві переважали такі цінності, як працьовитість, економність, пунктуальність, тверезість. Вони виявилися корисними в новому індустріальному світі.

# data[].attributes.body
Генрі Пальмерстон-видатний британський державний діяч(ліберальна партія),тривалий час керував обороною, потім зовнішньою політикою держави, а у 1855—1865 (з невеликою перервою) очолював уряд і залишився до самої смерті прем‘єр-міністром.

# data[].attributes.headline
Кутаєв Максим 

# data[].attributes.body
Кутаєв Максим
Друга петиція
У квітні 1842р почалася кампанія за збір підписів під петицією. Вже 2 травня з підписами 3.5млн осіб петиція була представлена парламенту. Однак парламент знову відхилив петицію. Тоді почався страйк робітників під гаслом боротьби за Хартію та за підвищення заробітної плати робітникам.
Уряд вдався до репресії і після поразки страйку Чартистський рух пішов на спад. Цьому сприяло і поліпшенню економічної ситуації в країні, і подальшому підвищення заробітної платні робітникам.

Третя петиція
4 квітня 1845р в Лондоні зібрався чартистський Конвент, що мав представляти до Палати общин третю петицію.
Коли петиція була доставлена до парламенту, Палати общин оголосила всі підписи підробленими і відмовилась розглядати документ. Після невдалих спроб збройних виступів навесні й улітку 1848 р. чартистський рух на тлі поліпшення становища трудящих занепав і незабаром припинив своє існування. Британська влада змушена була піти на проведення демократичних реформ. Скасування «хлібних
законів» у 1846 р. та ухвалення фабричного закону 1847 р, що встановив 10-годинний робочий день для жінок і дітей. У 60–80-і роки XIX ст. були прийняті закони про охорону праці. Остаточно легалізували тредюніони. Підприємці підвищили заробітну плату кваліфікованим робітникам.
Боротьба чартистів сприяла формуванню основ громадянського суспільства
у Британії

# data[].attributes.headline
Чартистський рух (Ку

# data[].attributes.body
Чартистський рух (Кутаєв)

# data[].attributes.headline
Причини чартистський

# data[].attributes.body
Причини чартистський руху

# data[].attributes.body
Ірландія увійшла до складу Великої Британії в 1801 році як складова частина Сполученого Королівства Великобританії та Ірландії, втративши при цьому власний парламент, натомість отримавши представництво в британському. Це з самого початку викликало протест націоналістичних сил, які виступали проти подібного союзу, але впродовж століття вони не змогли домогтись автономізації Ірландії ні конституційним ні революційним шляхом. Лише 18 вересня 1914 року британський парламент прийняв «Акт про уряд Ірландії», який зароваджував створення двопалатного ірландського парламенту. Його імплементація була відкладена до завершення Першої Світової війни, що викликало невдоволення у більшій частині Ірландії і вилилось у збройне повстанняв в Дубліні, організоване членами підпільної націоналістичної організації «Ірландське Республіканське Братство» (ІРБ).

Початок ХХ століття для Європи виявився складним періодом. В 1914 році почалася Перша світова війна. На відміну від великих імперій, які билися за честь, славу і ресурси, для дрібних європейських народів – це був шанс вискочити на дорогу до незалежності.

Саме такі настрої панували на Зеленому Острові. Поки Британія була прикута до європейського театру бойових дій – в Ірландії почалася підготовка до визвольних змагань.
Причин злоби на британців було багато. Для ірландської еліти – це образа через постійні утиски із 1800 року. Проголошеним тоді Act of Union створювалося Об'єднане королівство Великобританії та Ірландії з центром в Лондоні.
Переважно католицький острів важко сприймав англіканські порядки, які явно ігнорували права місцевої знаті. Лише через 30 років, у 1830 королева Вікторія зрівняла в правах ірландських католиків із англіканцями. Проте це вже не могло зупинити атаку на ірландську мову, яку поступово витісняла англійська. Ще одним щепленням від ідеї про один народ був голод середини ХІХ століття.
Британія допустила традиційні помилки, які дорого коштували. Вони позбавили Ірландію видимості власного керування, ліквідували їх парламент, всі прояви самокерування і за це розплачувалися постійними повстаннями, саботажами та терактами.
В 1900 році урочистий кортеж королеви Вікторії в'їжджав в Дублін. Її Величність зустрічали з радістю, бо люди згадували її особисті пожертви на допомогу голодуючим.
Через 15 років на вулиці ірландської столиці знову їхала англійська кавалерія, але тепер для того, щоб придушити повстання острівян. Ідея незалежності, з одного боку, об'єднувала ірландську інтелігенцію, а з іншого, це була постійна дискусія щодо оптимального шляху до самостійності.

Від Ірландського республіканського братства, яке обрало повільну дорогу до незалежності, пропагуючи насамперед ірландську мову і культуру, відкололася група радикалів, які побачили в Першій світовій можливість відстрілятися від колонізаторів.