# data[].attributes.body
שינוי הרגלי הצריכה במדינה
העדפה של ייצור מקומי
הגברה של קשרי מסחר בין מדינות
עבודה מהבית

# data[].attributes.headline
גאיה אלפנדרי

# data[].attributes.subject
גאיה אלפנדרי

# data[].attributes.body
מעורבות מדינות בסחר ועלייה במחירים בעשרות אחוזים
דילמה על נאמנות או כלכלה ולכל בחירה השלכה משלה
ענפים מסוימים מתקשים להשתלב עם תהליכי הגלובליזציה
דרוש שינוי דרמטי שצריך לבוא לידי ביטוי גם בחינוך ובכלים ולא רק בהיבטים הכלכליים , ישראל כיום מתמודדת עם אתגרים אלו

# data[].attributes.body
פגיעה במעבר סחורות
מלחמה על משאבים בין מדינות

# data[].attributes.body
- תעשיית הייטק מפותחת
- הוזלת מחירים
- אפשרות לעבוד מרחוק
- שיתוף פעולה בין מדינות במטרה למגר מחלות בצורה יעילה ומהירה (כמו בקורונה לדוגמה)

# data[].attributes.body
1.סין מנסה להיות אימפריה כלכלית ויכולה להצליח כי ארה"ב תלויה בה
2. חיזוק הכלכלה המקומית וייצור מקומי-ארה"ב יכולה לחזק את הכלכלה שלה על ידי פתיחת מפעלים חדשים ויצירת מקומות עבודה (להוריד את התלות שלה בסין)
3.התפתחות אזורי תעשייה חדשים- תעשיית ההייטק שגשגה והתחזקה
4. האטת בגלובליזציה - ממשלות סוגרות גבולות ומתבססות מקומית כהגנה מפני משברים עולמיים .
5.מהגרי עבודה ובגירה בלתי חוקית -עצירת ההגירה (טראמפ לא מאפשר הוצאת ויזות )

# data[].attributes.body
עדן דרשן

# data[].attributes.headline
גאיה אלפנדרי

# data[].attributes.subject
גאיה אלפנדרי

# data[].attributes.body
שינוי הרגלי צריכה
שוק רחב יותר ומגוון יותר מוזיל מחירים
ההשפעה על תחושת הציבור הישראלי נותנת יותר פלוסים ממפריעה
בעקבות הקורונה - הבנה כי עבודה יעילה יכולה להתבצע גם מהבית
צריכת שירותים מסביב לעולם

# data[].attributes.body
- מלחמת משאבים
- סכנה לאינפלציה עולמית
- הגירה מהמדינה
- פגיעה באיכות הסביבה
- פגיעה בגאווה לאומית
- פגיעה בתעשיות מקומיות- ייבוא מחו"ל

# data[].attributes.body
1.מלחמה במשאבים בין מדינות
2.השמיים נסגרו ופגעו במעבר בין סחורות
3.משבר בין מעצמות (סין וארה"ב)
4. עלות המוצרים תעלה באחוזים גבוהים (יפגע בסוף בצרכן)
5. פגיעה זמנית באיכות הצרכנית של הצרכן האמריקאי
5. חיזוק הייצור המקומי ואי היבוא מחו"ל יכול לגרום לעליית מחירים דרסטית ויוקר המחייה

# data[].attributes.headline
אוראל גולדברג

# data[].attributes.subject
אוראל גולדברג

# data[].attributes.body
ייצור זול יותר
שוק עבודה גלובלי

# data[].attributes.body
הרכבים הפכו לזולים יותר, ניתן להחליף רכב כל כמה שנים

נוצרה אפשרות בחירה- רווח כלכלי מול תמיכה מערבית

התחרות מוזילה מוצרים עבור האזרח הישראלי, בעיקר נהנים מהירידה של המחירים

מעבר של תוצרת חקלאית מכל רחבי העולם

קשרי עבודה ענפים מאפשרים לעבוד מתוך המדינה בחברות ברחבי העולם

# data[].attributes.body
מלחמה על משאבים
תלות
עלויות מוזלות

# data[].attributes.body
אפשרות לפריצת מלחמה בעקבות מלחמה על משאבים (סין וארצות הברית)

מדינות העולם תלויות בייצור הסיני

# data[].attributes.body
תלות במדינות אחרות מבחינת משאבים

השפעה על העלות של המוצרים עבור הצרכן

ממדים אינפלציוניים משמעותיים

בחירה בצד המערבי עלולה להשפיע בצורה משמעותית על מחירים עקב הפגיעה בצד הסיני

תחרות גדולה הרבה יותר בעבודה. אנשים עובדים ממדינות עולם שלישי יתפסו יותר משרות במחיר זול יותר למעסיק

# data[].attributes.headline
דניאל בלינסון

# data[].attributes.subject
דניאל בלינסון

# data[].attributes.body
חסרונות:
מלחמה על משאבים בין מדינות
אינפלציה
קומוניזם
הגירה

# data[].attributes.headline
ים איידוקובסקי

# data[].attributes.subject
ים איידוקובסקי

# data[].attributes.body
ייצור זול יותר
השקעות כספים ממעצמות בפרוייקטי תשתית בארץ ובעולם
VALUE FOR MONEY
גאווה לאומית
מעבר סחורות ומזון (כדי לספק את כל צרכי אבות המזון של כל העולם)
רילוקיישן
עבודה מהבית
טכנולוגיה וקידום האנושות
שיתוף פעולה בינלאומי

# data[].attributes.body
יכלכלה עולמית. סא לידי ביטוי בכל התחומים..
מחירים זולים - ירידה בעלויות של מוצרים
לאומיות, זהות
לישראלים יש כוח בעידן הגלובליזציה - בין הייתר הייטק וחקלאות
גאווה לאומית
שיח על הגדלת נכסים (בישראל)
כל אחד בכל העולם יכול לצרוך שירותים מסויימים מכל מקום בעולם
קדמה
רפואה - יכולת לשתף פעולה לצורך הטיפול בקורונה.
טכנולוגיה - קידום האנושות
ההייטק הישראלי נראה כרגע חסין למשברים
לא צריך לגייס עובדים - אפשר לקנות כוח עבודה בזול מרחוק
כולם יכולים לעבוד מכל מקום
אפשר ללמוד המון מתהליכים פנימיים של מדינות אחרות לדוגמא מערכת החינוך בישראל שיכולה לקחת דוגמא מאירופה ועוד

# data[].attributes.body
תלות משאבין בסין
פער בין מי שמתווה את המדיניות לרצונות שלו ומה שיקרה בשטח
אינפלציה
כולם מניחים הנחות
קומוניזם
ארה"ב מחוייבת להילחם בסין, אחרת בעוד עשרים שנה ארה"ב תאבד את כוחה
האם הצרכן הישראלי יראה פגיעה ברמת החיים שלו כדי לתפףוס את הצד הפוליטי של המערב?

תלות של מדינות בסחורות חקלאיות ממדינות אחרות
ברקזיט
קורונה - התפשטות של מחלות ולא נשארות באותו מקום
"רעשים אנטי גלובאליים" - מגבלות פופוליסטיות על טכנולוגיה
מקבלי ההחלטות לא תמיד מבינים את התהליכים..
לא רק הקטר (הייטק) הוא זה שחשוב
תעשיות מיושנות יותר יהיה להן קשה יותר להילחם בגלובליזציה
תהליך החשיבה לא מספיק עמוק - לדוגמא בתי ספר
שינויים מבניים לא מתחילים במקום הנכון..

# data[].attributes.headline
ים איידוקובסקי

# data[].attributes.subject
ים איידוקובסקי

# data[].attributes.body
מאבק על משאבים
מאבק כלכלי מין מעצמות
תלות
עלייה בעלויות מחייה
מלחמת סחר עולמית
הגירה
קשיים בקבלת ויזות עבודה
השפעות חיצוניות על חינוך
מלחמת עולם שלישית?
חשדנות וסגירות
התפרצות מגיפות

# data[].attributes.body
מלחמה על משאבים
תלות במשאבים של המדינות היצרניות- כמו סין

# data[].attributes.body
הוזלת מחירים
שינויי ייצור
עלייה בייצור המקומי
פיתוחי טכנולוגיה

# data[].attributes.body
תלות בין מדינות
הגירה
שינויי חקיקה

# data[].attributes.body
מעבר סחורות בין מדינות
מוביליות
ירידה בעלויות מוצרים
זמינות
שיתופי פעולה
טכנולוגיה מתקדמת
הגירה ולאומיות

# data[].attributes.body
פיתוח קשרי מסחר
פיתוח טכנולוגי חדשני וחיובי
מאפשר לכלל האוכלוסייה לצרוך שירותים ולעבוד בפלטפורמות שונות

# data[].attributes.body
מלחמה על משאבים
משחקי כוחות
תלות
הגירה ולאומנות

# data[].attributes.body
תלות
הגבלות
ניצול עובדים במזרח- תשלום זול

# data[].attributes.body
יתרונות:
* מחירים זולים (למשל החלפת רכבים כל 3 שנים) ובכך הורדת מקומות העבודה - אלא אם יעלו את ההחלפה ל-5 שנים.
* השפעות לטווח הארוך
* רמת החיים
* השתלבות מדינות (ישראל, ארה"ב, סין וכד')
* חקלאות - שימור עצמי במקרה של חרם? גידולים אשר לא יכולים להתפתח בישראל ניתן לייבא וההפך - ניתן לייצא: קשרי מסחר
* הקורונה יצרה שינוי תודעתי רחב בכך שעובדים יכולים לעבוד מהבית ואף יהיה יעיל יותר. צרכנות של שירותי מקצועניים בחו"ל כשאנחנו יושבים בישראל וההפך.
* הידוק קשרים - "מחיקת" המרחק הפיזי ויצירת קשרים, ביצוע עסקים, קידום תהליכים ע"י קירוב וירטואלי.

# data[].attributes.body
רכישה במחיר מוזל
ממשק בין מדינות
עבודה מרחוק

# data[].attributes.body
חסרונות:
* מחירים זולים (למשל החלפת רכבים כל 3 שנים) ובכך הורדת מקומות העבודה.
* הרצון של סין להיות המעצמה השולטת - החלטה לנתק קשרים ובכך עלייה בעלויות.
* שילוב עסקים בין מדינות משפיע על העבודה בארץ, פחות אנשים מועסקים במקצועם במרחב הארץ ואף אבטלה.
* במדינות פחות מפותחות - פחות השפעה על בתי הספר והמדינה אשר יכולים להטיב

# data[].attributes.body
תלות
השלכות במצב קיצון
בחירת צד פוליטי

# data[].attributes.body
1. תלות במדינות היצרניות
2. בשונה מבעבר, בעקבות התיעוש נדרש לבחור "צד" שבו אנו נצודד בין שני מתחרים.
3. ניצול עובדים במדינות המוחלשות.

# data[].attributes.body
עדן זינגר
מדינות תלויות בתוצרים שמעצמה כמו סין מספקת

# data[].attributes.body
משבר הקורונה יחריף את הסכמי הסחר בין המדינות.
הגלובליזציה עוזרת למדינות (כמו סין) להשתלט על מדינות אחרות, שליטה כלכלית, משפיעה למשל על מערך המחירים בעולם,
באופן פרדוקסלי הגלובליזציה עלולה לחזק את הלאומיות, ירצו לחזק מוצרים מקומיים.
יכולה להיות בעיה במקרה של מלחמה או פגיעה בסחר זה עלול להשפיע שסחורות מסויימות לא יהיו, יהיו מוצרים חסרים כלומר יש עדיין תלות במוצרים מיובאים, כמו אורז, תירס...ונמשיך ליצא למשל תמרים.
גם אם נרצה להפסיק את הייבוא, זה לא אפשרי, זה לא כלכלי, לא יעיל כך שישנה תלות באותם המוצרים/מדינות
יוביל להגירה, כוח עבודה זול שמוכן לעבוד בעלות זולה- או לחילופין להקים מפעלים במדינות שכוח העבודה זול- בשני המקרים זה עלול לגרום לאבטלה ולפגוע בעובדים המקומיים של המדינות המתועשות.
מגיפות למשל בגלל הגלובליזציה מתפשטות מהר יותר

# data[].attributes.body
תלות במעצמות
ירידה בעלויות המוצרים.
צריכה מכל מקום ושיווק לכל מקום

# data[].attributes.body
מדינות תלויות בתוצרים של מעצמות כמו סין,
כתוצאה מכך יכול להוביל לאינפלציה ברמה המדינית

# data[].attributes.body
מחירים זולים ובעקבות כך הורדת מקומות העבודה
השפעות לטווח זמן ארוך
איכות ורמת החיים
השתלבות מדינות (ישראל, ארה"ב, סין וכד')

# data[].attributes.body
תלות
פגיעה במשאבים
יכול לבצע שינוי משמעותי בסדרי הכוחות (ארה"ב סין)

# data[].attributes.body
מחירים זולים
שינוי הרגלי צריכה

# data[].attributes.body
תלות בסחר של סין

# data[].attributes.body
ייצור במחירים זולים יותר
המשבר גורם לעלייה בייצור כחול לבן

# data[].attributes.body
צמיחה כלכלית ועלייה ברמת החיים.
כניסת הון זר,מגדילה את הכנסות המדינה מיצוא,
המדינה משפרת את המערכת הפיננסית, את התחבורה, התקשורת, השירותים, החינוך וההשכלה. במקביל הכנסת התושבים גדלה ולכן גם הצריכה. סה"כ: עלייה ברמת החיים.

2.       צמיחת מוקדי תעסוקה חדשים ופיתוח אזורים נחשלים.
החברות הרב לאומיות בונות מפעלים ומפתחות אזורי תעשייה חדשים במדינות המתפתחות.חלק מהמפעלים נבנים בערים הגדולות – בגלעין , חלק בערי הנמל וחלק באזורי שוליים ליד מחצבים, יערות ואתרי תיירות.כך מייצרים מוקדי תעסוקה אלו עבודה מצמצמים את האבטלה מעודדים את פיתוח התעשייה והתשתיות.

3.       תמורות במגזרי התעסוקה.
על מנת להשתלב בכלכלה העולמית מכשירות המינות המתפתחות את עובדיהן לעבודות בכל הדרגים בשוק הבינלאומי. כמו כן מתעצמת העסקת נשים.

4.      שנוי הדרגתי במגזר התעשייה.
עם העלייה ברמת החיים, יותר ויותר מדינות מתפתחות עוברות מתעשייה מסורתית לתעשייה מורכבת ורווחית יותר.

# data[].attributes.body
מחירים מוזלים
שינוי בהרגלי הצריכה של המדינה
עידוד ייצור מקומי

# data[].attributes.body
תלות
מאבק על משאבים
מלחמות

# data[].attributes.headline
דניאל בלינסון

# data[].attributes.subject
דניאל בלינסון

# data[].attributes.body
שוק רחב ומגוון
שינוי הרגלי צריכה
מעבר מתעשייה מסורתית לתעשייה מורכבת יותר

# data[].attributes.body
1.       ניצול עובדים.
הצמיחה והתחרות מאלצת את בעלי ההון להוזיל את מוצריהם. ההוזלה נעשית על גבם של העובדים המנוצלים בצורה מחפירה, בשכר זעום וללא תנאי סוציאליים מינימליים. זוהי "עבדות מודרנית".

2.       חוסר אחידות בשיפור רמת החיים.
אזורים שהם מוקדי תעסוקה – מתחזקים, מהגרת אליהם אוכ' משכילה וחזקה וכך נוצר פער בין מרכזים כלכליים לבין אזורי שוליים. כמו כן מתפתחים ענפי עבודה חדשים ומקצועות מסורתיים נדחקים ונעשים מיותרים.

3.      היעלמות מאפייני תרבות מקומית.
בהשפעת התקשורת ,מאמצות המינות המתפתחות את מאפייני התרבות המערביים וכך הולכות ונעלמות תרבויות מקומיות.

4.      פגיעה באיכות הסביבה.

המדינות המתפתחות מסכימות לייצר בשטחן מוצרים מזהמים, כדי לספק לתושביהן עבודה ולעודד את הצמיחה הכלכלית.  הן לא אוכפות תקנות של איכות הסביבה וגם מאפשרות להטמין בשטחן פסולת רעילה שמקורה במדינות המפותחות.

# data[].attributes.headline
אוראל גולדברג

# data[].attributes.subject
אוראל גולדברג

# data[].attributes.body
תלות במוצרים שמיוצרים בסין
מלחמה על משאבים

# data[].attributes.headline
דניאל בלינסון 

# data[].attributes.subject
דניאל בלינסון 

# data[].attributes.body
תלות בין המדינות
מאבק ומשחקי כוח
פגיעה במשאבים

# data[].attributes.body
תחרות, יכולת בחירה לצרכן לבחור זול יותר

# data[].attributes.body
-סגירה של מקומות עבודה עקב קנייה ממדינה אחרת בה כ"א והחלקים זולים יותר
-תלות במדינה אחרת

# data[].attributes.body
שוק רחב יותר, תחרות בין חברות והוזלת המחירים

# data[].attributes.body
יצירת תלות
פגיעה במשאבים
יכול לבצע שינוי משמעותי בסדרי הכוחות (ארה"ב סין)

# data[].attributes.body
שינוי הרגלי צריכה

# data[].attributes.headline
יצור במחירים זולים

# data[].attributes.subject
יצור במחירים זולים

# data[].attributes.body
תחרות כלכלית ובכך הוזלה של מוצרים מסויימים לצרכן
השגה של משאבים שלא קיימים במדינה שלך (לדוגמה בחקלאות) אך ייתכן גם מבחינת נשקים, מטוסים, רכבים...
הגדלת הידע והעברת הידע ממדינה למדינה גם בעזרת העסקה של עובדים ממדינות שונות או תוכניות של חילופי סטודנטים

# data[].attributes.body
מלחמה על משאבים , מלחמת כוחות שיכולה לפגוע בפרט

# data[].attributes.body
עלות ייצור נמוכה
עלות קניה נמוכה
יתרון שהוא רק לסין בכך מעצמה כלכלית אחת שזוכה להינות מנתח ייצור עיקרי בעולם וליצור בה תלות, ובכך יכולה לשלוט בנתח כלכלי עולמי ולהכתיב עפ"י רצונה.

# data[].attributes.body
עלויות המחייה

# data[].attributes.body
1. ירידת מחירים לצרכן
2. חיזוק המדינות החזקות
3. ירידת מחירים ליצרנים (מעבירים את היצור למדינות עולם שלישי).

# data[].attributes.body
1.ירידת מחירים

# data[].attributes.body
במידה והפוך סין להיות המעצמה הבלעדית הכלכלית העולם יהיה נתון לתכתיבים שלה.
לא תהיה תחרות אמיתי בין מדינות מאחר שגם כך סין שוברת את השוק מבחינת הייצור.
יכול להיגרם אינפלציה עולמית.

# data[].attributes.body
קשרי מסחר- ייצוא וייבוא
לצרוך שירותים מכל מקום. לעבוד מכל מקום

# data[].attributes.body
מאבק בין זירות שיכול להוביל לירידה במחירים לטובת הפרט

# data[].attributes.body
שוק עבודה גלובלי
הון בזירה הגלובלית

# data[].attributes.body
תלות בין המדינות שיוצרת משחקי כוח שיכולות לפגוע בפרט

# data[].attributes.body
מלחמה על משאבים
פגיעה בסחורה כחול לבן
הגירה
יריבות בין מעצמות
העברת מפעלי חוץ פנימה- שיגרום ליוקר מחייה.

# data[].attributes.body
1.מלחמה על משאבים

# data[].attributes.body
הגירה- עזיבה למדינות אחרות לטובת עבודה

# data[].attributes.headline
שיר פריירייך 

# data[].attributes.subject
שיר פריירייך 

# data[].attributes.body
רמת חיים עולה
איחוד בתעשייה- ארה"ב, סין, ישראל
הידוק קשרים- מחיקת המרחק הפיזי ויציקת קשרים, עסקים וקידום תהליכים ע"י קירוב וירטואלי
השפעות לטווח הארוך
מחירים זולים- הורדת מקומות העבודה
חקלאות

# data[].attributes.body
ירידת מחירים

# data[].attributes.body
מחלמה של משאבים בין מדינות

# data[].attributes.body
ירידת מחירים
שינויים בהרגלי צריכה
שוק מגוון
מעבר לתעשייה מורכבת

# data[].attributes.body
תלות בין מדינות, מלחמות על משאבים

# data[].attributes.body
השפעה כלכלית, הוזלת מחירים, כמו רכבים, בגדים למשל.
שינוי הרגלי צריכה.
המסחר מאפשר ליבא מוצרים שאין באפשרותנו לגדל אותם, במחירים זולים.
ניתן לעבוד בחברות גלובליות בלי שתעבור מדינה.
המשק יכול להתפתח על ידי העסקת כוח עבודה זול, זה יכול להוביל לרווחה כלכלית וחברתית כמו למשל עובדים זרים שעוסקים בסיעוד
כמו שהקורונה התפשטה בגלל הגלובליזציה, מצד שני שיתוף הפעולה בין המדינות תרם להילחם בקורונה.
יבוא וייצוא, מצמצמות עוני, מוזיל מחירים ומאפשר נגישות למוצרים חסרים.

# data[].attributes.headline
שיר פריירייך

# data[].attributes.subject
שיר פריירייך

# data[].attributes.body
הרצון של סין להיות המעצמה השולטת- החלטה לנתקק קשרים ובכך עלייה בעלויות
שילוב עסקים בין מדינות משפיע על העבודה בארץ פחות אנשים מועסקים במקצועם במרחב הארץ

# data[].attributes.body
הוזלת מחירים
סחר בינלאומי
הנגשת מוצרים

# data[].attributes.body
א.         הוזלת המחירים: מעבר התעשייה לסין

ב.         העלאת רמת החיים: מוצרים איכותיים מכל רחבי העולם ללא תלות בהגבלות מדינתיות, צריכת שירותים ללא הגבלה פיזית.

ג.          הרחבת אפשרויות העסקה: אדם יכול לעבוד מכל מקום בעולם ללא קשה למיקומו הפיזית (עבודה מהבית).

# data[].attributes.body
תחרות בעבודה
השפעה על עלות המוצרים
הצד המערבי עלולה להשפיע בצד הסיני
תלות במדינות אחרות מבחינת משאבים

# data[].attributes.body
א.         הכלכלה הפרטית תלויה בכלכלה העולמית: כל שינוי במדינה אחת משפיע על ההתנהלות העסקית התוך מדינתית. למגמות קטנות יש אפקט משמעותי. (רלוונטי גם לתחומים נוספים כמו בריאות, טכנולוגיה).

ב.         הגאווה הלאומית תקטן כאשר יש רווח כלכלי, כי נוח לאנשים ליהנות מהמחירים הזולים גם על חשבון תמיכה בעסקים ישראלים.

ג.          הגירה: עובדים מכל רחבי העולם מעוניינים להגיע למקומות טובים יותר ו"גונבים" מקומות עבודה. מה שהיה בעבר תלוי מיקום היום אפילו לא דורש הגעה פיזית (הברקזיט בבריטניה).

# data[].attributes.body
יריבות בן מעצמות
ניצול עובדים

# data[].attributes.body
ירידה משמעותית בסחר הבין לאומי

# data[].attributes.body
הגירה
הגבלות
תלות
חשדנות וסגירות
קורונה- התפשטות והתפרצות מגיפות

# data[].attributes.body
ייצור עצמי אשר יגרום להפחתה בהכנסה ויגרום ליוקר מחיה והעלאת מחירים.

# data[].attributes.body
ייצור עצמי יצור גאווה לאומית ויפחית תלותיות במעצמות וכמו כן ישלב יותר אנשים במעגל העבודה

# data[].attributes.body
שוק רחב ומגוון
חשיפת עסקים ישראלים לשיתופי פעולה בינלאומיים- קשרי מסחר ייבוא ויצוא
שוק עבודה גלובלי
ירידת מחירים

# data[].attributes.headline
אוריה שמעיה 

# data[].attributes.subject
אוריה שמעיה 

# data[].attributes.body
הוזלת מחירים, מרחב אפשרויות תעסוקה, הגדלת מרחב ואיכות החיים

# data[].attributes.headline
נטלי שליאחקטי

# data[].attributes.subject
נטלי שליאחקטי

# data[].attributes.body
1. ירידה במחירים
2. עובדים לא חייבים להגיע למשרד, ניתן לעבוד ממדינה אחרת

# data[].attributes.body
חסרונות:
ייצוא וייבוא סחורות
שיווק
מאבקים כלכליים - מלחמה עלמשאבים
פיטורין
יתרונות:
כלכלה עולמית
מסחר באינטרנט
שיתופי פעולה דיפלומטיים

# data[].attributes.headline
נטלי שליאחקטי

# data[].attributes.subject
נטלי שליאחקטי

# data[].attributes.body
1. תלות העולם בסין
מדינה שלא תצטרף לגלובליזציה לא תשרוד

# data[].attributes.body
יתרונות:

א. הוזלת המחירים

ב. העלאת רמת החיים

ג. הרחבת אפשרויות העסקה: (ניתן לעבוד מכל מקום בעולם)

חסרונות:

א. הכלכלה הפרטית תלויה בכלכלה העולמית

ב. הגאווה הלאומית תקטן כאשר יש רווח כלכלי, כי נוח לאנשים ליהנות מהמחירים הזולים גם על חשבון תמיכה בעסקים ישראלים.

ג. הגירה (בגלל מה שציינו כיתרון, ניתן לעבוד מכל מקום)