# data[].attributes.body
Opgaveskrivning
Case en med Rikke og en med Andreas skriv lidt om de forskellige pædagog typer, vigtigheden i reflektion omkring egen praksis. Det at træde ind i deres livsverden

Case 1

Rikke er en udviklingshæmmet kvinde midt i 30érne. Rikke er langt hen ad vejen selvhjulpen i forhold til nogle af de andre borgere i klyngen. Rikke kan have svært ved at finde indre motivation til basale ting, som personlig pleje samt andre hverdags opgaver. Da Rikke er en af borgerene ud af 10 borger i alt, kræver det en vis struktur og fordele de 3 medarbejder der er på arbejde i klyngen. Til en start havde jeg en tilgang til Rikke hvor jeg lod Rikke vide at nu havde jeg tid til at hjælpe hende, denne tilgang responderede Rikke ikke særlig godt på, og afviste ofte min hjælp. Efter dialog med min vejleder ændrede jeg min tilgang så Rikke ikke opfattede situationen som en kravs situationen. Jeg begyndte og gå forbi Rikkes lejlighed blot for og hilse samt vise en interesse for hvad Rikke er optaget af. Dette har styrket relationen til Rikke, herudover giver jeg altid Rikke et valg, om hun eksempelvis vil have hjælp til et bad nu eller om 30 minutter. Det er tydeligt at Rikke godt kan lide denne tilgang, dette ses ved at Rikke bruger fingeren til at vise at hun tænker og herefter indgår Rikke gerne en aftale. Her bliver Rikke mødt med en anerkendelse af hendes selvbestemmelses ret og det autonome valg kommer i spil da Rikke har en følelse af og bestemme selv.

Beskrivelse af selvbestemmelses retten samt det autonome valg.

Case 2

Andreas er lige som Rikke midt i 30érne, Andreas er dog mere udfordret idet Andreas har diagnosen spasstikker samt udviklingshæmning udover denne har Andreas flere diagnoser. Andreas er en livsglad mand der ofte spreder glæder omkring sig, når Andreas er i overskud. Andreas har 1-1 støtte i alle døgnets vågne timer da Andreas ikke formår at navigere i eget følelses liv eller formår at træffe valg omkring eget liv. Andreas har derfor brug for massiv støtte fra personalet, som kan støtte Andreas og sætte en tydelig rammer omkring dagen. Andreas har et fast skema for hverdagen, og præsenteres for de forskellige ting via pictogram som Andreas starter og afslutter ved at trække et billede af aktiviteten i en startpose og afslutter ved at putte billedet i en afslutningspose. Andreas kan i nogle perioder være ekstra udfordret i overgangene imellem aktiviteterne hvor Andreas kan blive selvskadende. I nogle situationer hvor Andreas køre op i arousel har Andreas brug for at blive guidet videre i hans struktur for at komme ned i arousel igen. I den forbindelse har jeg reflekteret meget over gejtning og magtanvendelse. Der er ikke langt fra gejtning til magtanvendelse, jeg vil definere det som at jeg balancere på et knivsæg i disse situationer med Andreas. Guidning handler grundlæggende om omsorg.

§124b Fysisk guidning

“Personalet kan anvende fysisk guidning over for personer som led i omsorgen, herunder for at sikre tryghed og trivsel på bo- og dagtilbud. Fysisk guidning kan anvendes
1) af hensyn til personen selv for at sikre dennes tryghed og værdighed,
2) af hensyn til andre i situationer, hvor personens adfærd er grænseoverskridende eller konfliktskabende, eller
3) i situationer, hvor en beboer på et bo- eller dagtilbud er gået ind i en anden beboers egen bolig, uden at den anden beboer ønsker det.
Stk. 2 Fysisk guidning efter stk. 1 må ikke indebære fastholdelse.
Stk. 3 Fysisk guidning er ikke magtanvendelse eller et indgreb i selvbestemmelsesretten. Der skal derfor ikke ske registrering og indberetning efter § 135 a”

(Kilde - https://www.elov.dk/serviceloven/124b/)

De 4 forskellige pædagog typer

Hvilke anvender jeg i de 2 cases, hvad siger handicap konversionen

Forråelse kan komme snigende meget let med denne borgergruppe

Holistisk menneskesyn -

Etik - hvad siger husted om etikken i social-special pædagogikken? Hvad siger andre?

Rikke - pædagog type - Pramatiske pædagog type

Andreas - pædagog type - Den dilemmafyldte guide

Fra undervisning

Kommunikation trekant - https://paedagogik.systime.dk/?id=189

Det historiske udviklingshæmmede igennem tiden.

Professionel kommunikation - https://paedagogik.systime.dk/?id=195

Professionsetik - https://paedagogik.systime.dk/?id=479

# data[].attributes.body
Find litteratur på dette

Grundlæggende handler det om at se det hele menneske. Eksempelvis ikke kun at fokusere på udfordringer, men se mennesket med udfordringer og også se det positive sind eksempelvis.

# data[].attributes.body
En kortfattet guide til ikke uddannet personale. Guiden kunne indeholde emner som - Etik, selvbestemmelse, forråelse, magtanvendelse / guidning -

Tanken er at det skal være kortfattet, og skrives i et dagligdags sprog, hvor alle uanset uddannelses niveau vil kunne forstå tekst samt mening.

Liliane vil gerne lade sig interviewe i forhold til at dette emne, samt

# data[].attributes.body
Forskning omkring naturens effekt på mennesket og psykisk

lav smtte model over denne aktivitet
Taget udgangs punkt i nuværende kompetancer - taget udgangspunkt

# data[].attributes.body
Praktikpladsen Katrinehaven er en døgninstitutionen med 60 lejligheder fordelt på 6 klynger plus et læringscenter. Beboerene er i aldersgruppen 20 år til 60 år med varig nedsat psykisk og/eller fysisk funktions evne, som har behov for betydelig støtte og hjælp. En del af beboerne på Katrinehaven har brug for omfattende hjælp både til personligpleje samt det at håndtere hverdagen samt skabe strukturer.

Der arbejdes ud fra hver enkeltes handleplan der har til formål at fastholde nuværende færdigheder. Katrinehaven arbejder ud fra KRAP (kognitiv, ressourcefokuseret og anerkende pædagogik) På Katrinehaven er der flere forskellige professioner repræsenteret, der kan nævnes: Pædagoger, ergoterapeuter, social- og sundhedsassistenter samt pædagogmedhjælpere hvilket giver stedet tværfaglige kompetencer til stedet.

Flere af beboerne har aktivitetstilbud enten på eksterne adresser eller i læringscentret på katrinehaven.

Katrinehaven arbejder under paragraf 85, som lyder således

”§ 85. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde hjælp, omsorg eller støtte samt genoptræning og hjælp til udvikling af færdigheder til personer, der har behov herfor på grund af betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.”

# data[].attributes.body
Den studerende kan kommunikere professionelt i relation til mål- gruppen og kolleger og kan på den baggrund gennemføre pædago- giske aktiviteter på et etisk forsvarligt grundlag.
Praktikkens indhold | Praktikken retter sig mod pædagogisk arbejde med børn og unge med særlige behov og personer med fysisk og psykisk funktionsned- sættelse eller sociale vanskeligheder, herunder pædagogens relati- oner, professionelle kommunikation og pædagogiske aktiviteter og midler i pædagogisk praksis.
Kompetencemålet er, at den studerende kan kommunikere profes- sionelt i relation til målgruppen og kolleger og på den baggrund kan gennemføre pædagogiske aktiviteter på et etisk forsvarligt grund- lag.
|

# data[].attributes.body
Hvordan taler vi om en borger, og hvordan kan det påvirke nye medarbejder?

Er jeg bange for en borger pga. det faste personales narrativ om borgeren. Hvordan ændres dette narrativ, hvordan påvirker det arbejdet med en borger der har et negativt narrativ?

Borgeren har tidligere været meget udadregerende, oftes imod de andre beboere. Borgeren er for det meste i sin lejlighed nu og kommer kun ud af lejligheden ved gå eller cykel aktivitet, det foregår ved at borgeren bliver præsenteret for de 2 valgmuligheder.

Mine oplevelser med borgeren:

Borgeren har meget lidt, eller et meget svagt verbalt sprog, jeg har endnu kun oplevet et meget svagt verbalt sprog i forbindelse med dronnings regents 50 årsdag.
Udover det verbale sprog, gør borgeren brug af mimik, hvilket jeg oplever er nem at aflæse. Borgeren kommer med et svagt nik ved ja eller mimer ordet ja. Hvis jeg ikke oplever at få et klart ja ved brug af mimik, fortæller jeg borgeren at jeg kan se at han ikke er klar, samt at jeg kommer tilbage efter 5 minutter - Herefter er borgeren oftes klar til at modtage min hjælp.

Oplevelser af udadregerende adfærd fra borgeren:

De gange borgeren ikke ønsker min tilstedeværelse, gør borgeren oftes brug af mimik. Borgeren er igen meget nem at aflæse, da mimikken er meget tydelig i sit udtryk omkring et nej eller jeg er lige igang med noget, og ønsker ikke din tilstedeværelse. Enkelt gange sætter borgeren en høj lyd på, lyden er ikke ord, men bare en simpel og meget høj lyd, der igen fortæller et meget klart nej til hjælp.

Mine oplevelser med borgeren har været gode, på trods af at borgeren til tider har valgt mig fra, så vi i personale gruppen har lavet et personale byt, igen for at anerkende borgeren i sit valg samt at køre low arousel.

Observationen fra mine vagter har været at hvis jeg kommer fra morgen af, så køre det hele glat og borgeren tager imod min hjælp. Hvis jeg kommer senere på dagen, hvor borgeren har haft en kvindelig kollega til at hjælpe sig, virker borgeren fastlåst i at have en kvindelig pædagog.
- Det kunne være interessant og undersøge mere på denne påstand, samt om det ville kunne afhjælpe fravælgelsen ved at borgeren får udlevet et billede af næste pædagog der skal hjælpe?

Opgave.
Find litteratur på narrativ - generelt omkring narrativ samt pædagogers rolle i dannelse af narrativ på borger.

# data[].attributes.headline
Aftenhygge med Julekalender December 2021

# data[].attributes.subject
Aftenhygge med Julekalender December 2021

# data[].attributes.body
Selvbestemmelses rette siger (indsæt lovtekst)
Det autonome valg handler om at borgeren har en følelse af at træffe selvstændige valg - ved at give eksempelvis borgeren 2 valg af deodorant, tøj etc. Vil borgeren få en følelse af at bestemmelse selv, altså være autonom - det autonome valg kommer fra selvet, vi er ikke født med selvet, dette opbygges igennem vores levetid. spørgsmålet jeg så kommer hen til er hvor udviklet selvet er når nogle af borgeren kan betegnelse værende 2-3 år gammel rent kognitivt men biologisk er 30-40 år. ?

Handicap conversion siger noget om den omsorgen / rammer vi skal sætte

En borger har ikke et verbalt sprog, men kan kommunikere Ja og Nej ved at åbne munden ved ja og lukke mund ved nej

En anden borger kan give udtryk ved at pege på sit valg

En 3 borger give klart udtryk for hvad der ønskes i visse situationer, eksempelvis ved valg af drikkevare, men ved eksempelvis tøj valg udvises der ingen interesse i at træffe valg, og valgene træffes så af omsogspersonerne / pædagogenerne

……………………………
I forhold til denne praktiks kompetencemål som er Relation og Kommunikation finder jeg selvbestemmelse og autonomi særligt relevant. Hvordan kommunikerer man med borgerer uden sprog og hvordan overholder man lovgivningen omkring selvbestemmelse. Relationen kommer også i spil i forhold til selvbestemmelse, idet at der bruges tegn til tale med enkelte beboer, hvor nogle tegn er individuelle, og ikke universel som tegnesprog. Ved relations dannelse læres de enkeltes specifikke tegn, ydermere har jeg ikke tidligere erhvervet tegn til tale kompetencer hvor jeg via relations dannelse har fået borgeren til at lære tegn til tale fra sig og dermed skabt et fælles tredje som vi begge har kunne benytte i relations dannelsen.
…………………………

# data[].attributes.body
2/3 samtale

Tilstede: Pia - Sabina - Jesper

Hermed en kort opsummering fra 2/3 samtalen igår, samt refleksion over mødet.

Jeg havde ikke fået forberedt mig til mødet, men fik præsenteret de emner jeg har været optaget af via padlet, som fungere som min arbejdsporfolie. Endvidere blev der talt ind i at jeg ikke ind til fornyeligt har været optaget af kompetancemålene som jeg her vil citere.

“Den studerende kan kommunikere professionelt i relation til målgruppen og kolleger og kan på den baggrund gennemføre pædagogiske aktiviteter på et etisk forsvarligt grundlag.

Praktikkens indhold | Praktikken retter sig mod pædagogisk arbejde med børn og unge med særlige behov og personer med fysisk og psykisk funktionsnedsættelse eller sociale vanskeligheder, herunder pædagogens relationer, professionelle kommunikation og pædagogiske aktiviteter og midler i pædagogisk praksis.

Kompetencemålet er, at den studerende kan kommunikere professionelt i relation til målgruppen og kolleger og på den baggrund kan gennemføre pædagogiske aktiviteter på et etisk forsvarligt grundlag.”

Via kompetancemålene, min padlet samt dialog med min SPS støtte fra VIA vil der blive udarbejdet en arbejdsplan, som jeg vil tage udgangspunkt i. Når denne ligger klar i næste uge vil i selvfølgelig blive præsenteret for denne, endvidere vil jeg prøve og trække på jeres viden samt støtte, videre i forløbet i denne praktik.

Vejleder fra VIA ville gerne at jeg øvede mig i og blive bedre til at planlægge og dykke ned i emner som ikke umildbart vækker min interesse, dette er taget til efterretning.

Dialog om fagprofessionelt sprog, at blive bedre til at anvende et mere professionelt sprog videre i praktikken.

Øve mig i at stille mig nysgerrig overfor, hvorfor i som pædagogiske personale gør som i gør. Uddybet handler det om at jeg vil blive mere nysgerrig og stiller spørgsmål til jeres pædagogisk praksis, som vil kunne gøre mig mere bevidst om hvorfor man gør som man gør - at den faglige drøftelse blive sat op på konkrete episoder fra praksis.

Afrundet var mødet fra min side ganske godt, på trods af min manglende forberedelse. Endvidere fik jeg belyst hvilke punkter jeg skal arbejde mere med.

Jeg vil idag invitere jer ind i min padlet, som fungere som min arbejdsplatform, hvilket vil sige at det er min refleksion og ikke færdige tekster. Jeg bruger den også som platform i forhold til emner jeg gerne vil kigge mere på. Jeg vil over de næste par uger blive mere aktiv, i forhold til fagrelevant stof, samt på padlet.

Ser frem til at blive frisk igen, god weekend til jer

Vi ses

/Jesper

# data[].attributes.body
Find litteratur omkring emnet

Relation - det virker at tale ind i interesse emner, de emner de i øjeblikket er optaget af og herefter komme med et krav - brug evt. det her med “vil du gøre det nu eller kl xx.xx så borgeren mødes med en selvbestemmelse indenfor en pædagogisk fast sat ramme - Herefter kan der også henvises til at borgeren selv sagde ja til aftalen om tidspunktet

# data[].attributes.body
December 2021
Ridefys.

# data[].attributes.body
Forrådelse er noget som meget let kan komme snigende ind i pædagogisk praksis. Grundlæggende handler det om at spørge sig selv og kollegaer om hvorfor gør vi som vi gør, er det for at tilgode se os som pædagoger eller tilgode ser vi borgeren.

På katrinehaven ser jeg det som meget nemt for forrådelsen at komme snigende ind i praksis, da borger gruppen er udfordret på det kognitive plan samt en del af borgerene er udfordret fysisk også.

- Forråelse generelt skal der findes litteratur på - samt kig mere på de forskellige pædagog typer -

- Den udfordrende guide
- Den dilemma fyldte guide
- den ambivalente guide
- Den pragmatiske opdrager

(Fra undervisning d. 2 november)
Den pragmatiske opdrager

Den pragmatiske opdrager kan beskrives ud fra følgende:

Rolle: Den pragmatiske opdrager påtager sig rollen som opdrager over for men- nesker med udviklingshæmninger. Hun sætter grænser for dem og er bestemt i

de konkrete omsorgssituationer, men hun er også arrangeret og involveret i de mennesker, hun har i sin varetægt.

Fordi-motiv: Den pragmatiske opdrager handler på baggrund af typificering af mennesker med udviklingshæmninger som børn, der har behov for at tillære sig normer og regler.

Omsorgskonstruktioner: Den pragmatiske opdrager vil gå langt for at varetage omsorgen, også gribe ind i mennesket med udviklingshæmningers selvbestem- melsesret, hvis hans handlinger strider mod, hvad hun finder er godt for den enkelte. For den pragmatiske opdrager er et personlig engagement, og beskyttelse af mennesket med udviklingshæmninger, centralt, fordi han ikke ved, hvordan det gode liv skal leves.

Karakteristisk for den pragmatiske opdrager er grundlæggende, at hverdags- livsverden foregår på hendes præmisser, hvor hun foretager faglige skøn, der er til mennesket med udviklingshæmningers bedste. Den pragmatiske opdragers faglige perspektiv er rekruttering af kvalificeret personale med pædagogisk og psykologisk viden.

Typificering

Typisk for den pragmatiske opdrager er, at hun typificerer mennesker med udvik- lingshæmninger som børn, der har behov for grænser, at tillære sig normer for social adfærd og tæt støtte for at skulle kunne leve det gode liv. Den pragmatiske opdrager henter ofte sin inspiration og sine problemløsninger fra erfaringer med børn. "... Vi har en mand, som ikke har noget verbalt sprog, men er meget kommunikerende på tegn - har en dialekt, der er helt hans egen - det er så en anden ting. Han er begyndt at gå til gymnastik. Han vil simpelthen så gerne til gymnastik, så han snakker om det hele tiden. Så er der jo vigtigt, at man ligesom finder ud af først, er det fordi han gerne vil eller er det fordi han helst vil være fri - det er meget vigtigt egentlig. Vi har så fundet ud af, at det er

fordi han meget gerne vil. Og så give ham lov til at snakke om det - snakke om, at det først er på onsdag - der er to dage til eller hvad det nu er. Det er jo ligesom at vise interesse for hans interesse og det er jo det vi skylder alle mennesker, også vores børn og så noget" (interview

B,p. 447-456).

Konkrete omsorgshandlinger

Det er vigtigt for den pragmatiske opdrager, at omsorgen gennemføres på hendes præmisser, da hun jo er af den opfattelse, at hun ved, hvad der er bedst for men- nesket med udviklingshæmninger, som kun har ganske få ressourcer og mange begrænsninger. Dette kommer til udtryk gennem omsorgshandlinger rettet mod

kroppen f.eks. medicingivning, hvor den pragmatiske opdrager gemmer medicinen

i maden eller lokker mennesket med udviklingshæmninger til at tage medicinen. For den pragmatiske opdrager er medicin en nødvendighed for livskvaliteten. "... Ogde skal også have pn-medicin, når de har brug for det - ikke for vores skyld, men for deres. Det er også voldsomme pædagogiske diskussioner, der ligger i pn-medicin - man skal kunne nå pædagogisk - og et er altså ikke altid, at man kan før de også er hjulpet medicinsk" (interview B, p.516-524).

Omsorgskonstruktioner

I princippet er den pragmatiske opdrager enig i, at omsorgen skal udføres på baggrund af samtykke, men netop fordi hun tilskriver mennesket med udvik- lingshæmninger rollen som børn, er hun villig til at gå langt, når omsorgen skal gennemføres i den konkrete situation: "... men vi går da langt, og vi skælder da også ud og sådan noget - og siger det med lidt store ord en gang imellem.... Vi skælder ikke ud - vi er bestemte. Vi bruger den bestemte tone - der er forskel" (interview B, p. 158-160)

Den ambivalente vejleder

Den ambivalente vejleder kan beskrives ud fra følgende:

Rolle: Den ambivalente vejleder påtager sig ansvaret som vejleder over for men- nesker med udviklingshæmninger. Til tider sætter hun grænser, til andre tider overlade hun det til den enkelt selv at bestemme. Hun er involveret og arrangeret i mennesket med udviklingshæmnings liv og i det daglige arbejde er relationer centralt. I forhold til det gode liv tager hun udgangspunkt i sig selv, egne erfaringer og i en forståelse af, hvad der er normalt for voksne mennesker.

Fordi-motiv: Den ambivalente vejleder handler, på baggrund af typificering af mennesker med udviklingshæmninger, som voksne mennesker med ressourcer, som har behov for at få succes. De har derfor behov for at lære, hvordan det gode liv skal leves, hvorfor hun giver tæt støtte til udvikling og også til tider bestem- mer aktiviteter.

Omsorgskonstruktioner: Den ambivalente vejleder er enig i lovens bestemmelse om, at omsorgen skal ydes på baggrund af samtykke. I den daglige praksis forhol- der hun sig dog ambivalent til lovgivningen, idet hun nogle gange prioriteter om- sorgshandlinger, der har til formål at gøre mennesket med udviklingshæmninger ansvarlig for egne handlinger, og andre gange tilsidesætter hun samtykket eller går lige til grænsen. Den ambivalente vejleder foretager et faglig skøn i forhold til, hvornår mennesket med udviklingshæmninger kan have selvbestemmelse og hvornår hun må tilsidesætte selvbestemmelsen med henblik på at sikre mennesket med udviklingshæmninger succes.

Karakteristisk for den ambivalente vejleder er, at hverdagslivsverden hovedsa- geligt foregår på hendes præmisser, men også når hun vurderer, at det er fagligt forsvarligt, overlade hun det til mennesket med udviklingshæmninger at be- stemme selv.

Typificering

Typisk for den ambivalente vejleder er, at hun typificerer mennesker med udvik- lingshæmninger som vokse mennesker med ressourcer, men med behov for tæt

og til tider bestemt vejledning for, at han skal blive i stand til at leve det gode liv. Den ambivalente vejleder henter ofte sin inspiration og sine problemløsninger i egne oplevelser af, hvad der er normalt for voksne mennesker. "...Jegsynes, at det er vigtigt, at de får en oplevelse af selv - de er voksne mennesker med de handicaps, som de nu har, men de er voksne mennesker. Voksne mennesker i Danmark børster selv deres tænder. Kan vi hare arbejde lidt i den retning, og skabe en forståelse - ikke en forståelse nødvendigvis - men give beboerne den mulighed også agere på den måde. Det må være en oplevelse. Så er vi nået langt" (interview B, p. 121ffff).

For den ambivalente vejleder er det centralt, at det pædagogiske arbejde fører til, at mennesket med udviklingshæmninger kommer videre i sit liv - at han bliver mere selvstændigt. Dette begrunder hun i, at det er et almenmenneskeligt træk at udvikle sig og få flere vinkler på livet. "... Det er det for alle mennesker - det er det for alle os andre, og de er et menneske lige så vel om vi andre er, så jeg mener, at det er et krav, at de har til os andre, at vi hjælper dem med at finde det" (interview B, p. 136ff).

Konkrete omsorgshandlinger

I de konkrete omsorgshandlinger vægter den ambivalente vejleder handlinger, der bygger på forestillinger om, hvad der er normale handlinger for voksne mennesker. Et centralt element i det normale gode liv er, efter hendes opfattelse, at kunne begå sig i forskellige sociale sammenhænge. Derfor vægter hun, i planlægningen af de konkrete omsorgshandlinger, tillæring af færdigheder, og tilrettelægger en række af de konkrete omsorgshandlinger med henblik på, at mennesket med udviklingshæmninger kan tillære sig færdigheder, og hun går heller ikke af vejen for reel træning heraf f.eks. spisetræning (interview C, p. 179-186).

Den dilemmafyldte guide
Omsorg skal ydes på baggrund af samtykke

Den dilemmafyldte guide kan beskrives ud fra følgende:

Rolle: Den dilemmafyldte guide påtager sig rollen som guide og vejleder over for mennesker med udviklingshæmninger. Rollen er dilemmafyldt, fordi hun er usikker på, om mennesket med udviklingshæmninger vælger det liv, der er godt for ham og fordi hun ofte oplever, at hun har begrænsede handlemuligheder i situationer, hvor mennesket med udviklingshæmninger vælger aktiviteter fra, som hun grundlæggede oplever som det gode liv.

Fordi-motiv: Den dilemmafyldte guide handler, på baggrund af typificering af mennesker med udviklingshæmninger, som mennesker med rettigheder, men med få ressourcer. Hvorfor forsøger hun at tage hensyn til dette i dagligdagen, gennem tilbud om forskellige aktiviteter og tæt dialog herom samt situations- bestemt omsorg.

Omsorgskonstruktioner: Den dilemmafyldte guide er enig i lovens bestemmelse om, at omsorgen skal ydes på baggrund af samtykke. Hun oplever dette dilem- mafyldt, da hun ofte oplever sig magtesløs i det daglige omsorgsarbejde, når alene dialog og argumentation er de midler, hun kan tage i anvendelse. Den dilemmafyldtes guide respekterer mennesket med udviklingshæmningers ret til at bestemme over eget liv. I hverdagslivsverdenen tager hun initiativ til dialog om de valg mennesket med udviklingshæmninger tager og om hvordan det gode liv kan leves.

Karakteristisk for den dilemmafyldte guide er, at hverdagslivsverden foregår på mennesket med udviklingshæmningers betingelser og hun prioriterer anvendelse af forskellige kommunikationsformer for at etablere og kvalificere dialogen mel- lem mennesket med udviklingshæmninger og hende selv.

Typificering

Typisk for den dilemmafyldte guide er, at hun typificerer mennesker med udvik- lingshæmninger som voksne mennesker med rettigheder til selv at bestemme, men også som et menneske med en række begrænsninger og få muligheder, hvis der ikke gives massiv støtte i dagligdagen. Den dilemmafyldte guide henter in- spiration og forslag til problemløsninger gennem dialog med såvel kollegaer og med mennesket med udviklingshæmning samt trækker på sit kendskab til hans historie: "... Mange af beboerne, er beboere, derervoksetop på store institutioner, hvor de er vandt til, at alting bliver bestemt for dem, og det tager mange år at vende dem af med, at det er deres eget valg, at hun skal jo ikke børste tænderne for vores skyld, hun skal børste dem for sin egen skyld, og for at de ikke skal falde ud - at hun skal have dem længere. Jeg ved ikke, om det lykkedes overhovedet, men det er små bitte skridt, man kan se der sker, og man skal gennem det rigtig mange gange" (interview A, p. 67ffff).

I det hele taget er det usikkerheden, der dominerer hos den dilemmafyldte guide. At hun på den ene side erkender, at mennesker med udviklingshæmninger har større ligheder end forskelligheder fra andre mennesker og på den anden side fin- der hun det bekymrende, eller bliver ofte usikker på, om han nu vælger aktiviteter, der etablerer det gode liv for ham.

Dette italesættes som usikkerhed på, om hun nu overvurderer mennesket med udviklingshæmninger og dermed begår omsorgssvigt eller hun påtvinger det enkelte menneske bestemte aktiviteter og måder at agere på og dermed begår omsorgstvang (interview A, p. 467f).

Konkrete omsorgshandlinger

I de konkrete omsorgshandlinger tager den dilemmafyldte guide udgangspunkt i dialog og anskueliggørelse af konsekvensen af de handlinger, som mennesket med udviklingshæmninger iværksætter: "... Personligt harjegprøvet at gøre det i form af nogle samtaler, hvor jeg har prøvet at sige til hende, at faktisk er vi herfor at lave alle de her ting,

for at hjælpe hende, det er også grunden til, at hun bor her. Hun kan jo vælge, hvornår hun vil have passet sine tænder. Vi har haft en tandplejer ude, der fortæller om, at hvis man gør det en gang i døgnet grundigt, så er det det - og så er det godt nok, så hvis hun har lyst til at få

ydet den omsorg, så kan hun få gjort det, når hun gerne vil. Og den sidste ting med hende, det er, at - det kan godt være, at det ikke er særlig pædagogisk, men så har jeg også omsat, hvad en tandlægeregning på 700 kr. - hvor mange cafébesøg den egentlig er, i håb om, at jeg kan

få vendt hende til at forstå, at det ikke er for min skyld, at hun skal have børstet tænder, men for hendes egen skyld. Mange af beboerne, er beboere, der er vokset op på store institutioner,

hvor de er vant til, at alting bliver bestemt for dem, og det tager mange år at vende dem af med, at det er deres eget valg, at hun skal jo ikke børste tænderne for vores skyld, hun skal børste dem for sin egen skyld, og for at de ikke skal falde ud - at hun skal have dem længere.

Jeg ved ikke, om det lykkedes overhovedet, men det er små bitte skridt, man kan se der sker, og man skal gennem det rigtig mange gange" (interview A, p. 58- 67).

Den udfordrende guide

Den udfordrende guide kan beskrives ud fra følgende:

Rolle: Den udfordrende guide påtager sig rollen som guide og dialogpartner i mennesket med udviklingshæmningers liv. En rolle som hun finder udfordrende og spændende, og som giver hende mulighed for faglig og personlig udvikling.

Fordi-motiv: Den udfordrende guide handler på baggrund af typificering af men- nesker med udviklingshæmninger som mennesker som alle andre med samme rettigheder, hvor respekt og agtelse for den andens integritet og værdighed og muligheder for udvikling er omdrejningspunktet for hendes praksis.

Omsorgskonstruktioner: Den udfordrende guide er enig i lovens bestemmelser om, at omsorgen skal ydes på baggrund af samtykke. Hun oplever dette som en personlig og kollektiv faglig udfordring at etablere ramme for, at dette kan realiseres i dagligdagen. For den udfordrende guide er omsorg på baggrund af samtykke grundlæggende.

Karakteristisk for den udfordrende guide er, at hverdagslivsverden foregår på mennesket med udviklingshæmningers præmisser, hvor den udfordrende guide, gennem dialog og kommunikation, præsenterer forskellige mulige valg for livet og dets aktiviteter.

Typificering

Typisk for den udfordrende guide er at typificere mennesker med udviklingshæm- ninger som voksne mennesker med rettigheder og mange ressourcer og potentielle muligheder. Den udfordrende guide henter inspiration og sine problemløsninger dels gennem sin kreativitet og gennem kommunikation med mennesket med udviklingshæmninger, som er det centrale omdrejningspunkt i dagligdagen: "... Men det man kan sige, der er kendetegnet ved alle beboere, der er her i huset, det er, at de har alle sammen problemer på det kommunikative område. Så det bliver også en særlig indsats i støttebehovet - det er at få fundet ud af, hvordan kommunikerer vi med den en- kelte beboer, for at de både kan forstå, hvad vi vil dem, men også at vi kan forstå, hvad de vil os. Så det er et meget centralt punkt at tage udgangspunkt i det kommunikative niveau" (interview A, p.25ffff).

Fagligt trækker den udfordrende guide på psykologisk/sociologisk viden om kom- munikation og sprogudvikling og hendes pædagogiske metoder har primært til formål at etablere rammer for aktiviteter og udvide valgmuligheder for mennesket med udviklingshæmninger. Den udfordrende guide ser det som sin rolle at finde

ud, hvad det er mennesket med udviklingshæmninger forstår og at målrette og tilrette støtten således, at den enkelte får mulig for at få indflydelse på eget liv. Samtidig er hun opmærksom på, at den støtte, den enkelte har brug for veksler afhængig af tid og situation (interview C, p.13-21).

Konkret omsorgshandlinger

I de konkrete omsorgshandlinger tager den udfordrende guide udgangspunkt i

det, den anden vælger er det rigtige for ham: "... Udgangspunkteter, at alle ved, hvad

de godt selv kan lide at spise, men skal have hjælp til at kunne udtrykke det - igen det kom- munikative, der kommer ind. Der har vi nede hos os- dels lavet en masse billeder af forskellige madder, som man så kan vælge, og dem der er svagtseende, de snuser sig så frem i stedet for

-  kan lugte om en pølse er god eller om man skal have noget andet. Så det er noget man gør

-  en til en. Ud og stå ved køkkenbordet og enten vælge udfra billeder eller det man kan se på bordet eller dufte eller hvad det nu er. Nogen kan pakke dem ind bagefter, og andre skal have hjælp til det" (interview C, p. 213-219).

# data[].attributes.body
Personlig pleje

Personlig / professionel udvikling

Kognitivt

Omsorg / magt / Selv/medbestemmelse

Aktivitet

Oplevede en aktivitet hvor der kan vælges imellem 6 kasser, som indeholde forskellige ting der stimulere sanserne. Opgaven består i for borgeren at flytte kassens indhold fra bordet over i kassen.

iPad er et interesse punkt for flere af borgerne, måske en mulighed for en udvikling / aktivitet igennem digital brugerflade.

Høj grad af med/selvbestemmelse - eksempelvis under frokosten hvor der blev sat flere ting op på række så borgeren fik lov selv at vælge. Der er selvfølgelig sat en ramme op, hvor der så Kan vælges indenfor denne ramme.

# data[].attributes.body
13-14 Dec - 2 første studiedage
Mandag 31. Jan - Studie dag 3
Tirsdag 1. Feb - Vejlederdag kl 9-12 på Campus
Onsdag d. 2 Feb - studiedag 4
Torsdag d. 3 Feb - studiedag 5
Marts 2022 - Statusmøde
Tirsdag d. 5 April til d. 19. April - indstilling vedr. manglende opfyldelse af mødepligt
Tirsdag d. 26 April - Studiedag 6
Onsdag d. 27 April - Studiedag 7
Torsdag d. 28 April - Studiedag 8
Fredag d. 29 April - Studiedag 9
Ultimo april - Praktikstedet skal indtaste "eksaminator" på praktikportalen
Tirsdag d. 17. Maj kl. 12.00 - Aflevere præsentationsportfolio samt andet  dokumentation i Wiseflow
Tirsdag d. 24-25 Maj - sK3 prøve
Tirsdag d. 31 Maj - Sidste praktikdag

# data[].attributes.body
Nogle borger har brug for en stramme pædagogisk ramme for at kunne fungere i en hverdag. Disse bruger kan man ikke tale til på samme måde som ved normalt fungeren borgere. Grænsen imellem gejtning og magtanvendelse er en hård fin balance, hvor man meget nemt vil kunne bevæge sig over i magtanvendelse.

Bestemmelse om fysisk guidning:
§ 6. Personalet på anbringelsessteder efter § 66, stk. 1, nr. 5 og 6, i lov om soci- al service og kommunale plejefamilier, der er godkendt som generelt egnede efter § 66, stk. 1, nr. 2, jf. § 66 a, stk. 1, nr. 1, i lov om social service, kan fysisk guide et barn eller en ung.
Stk. 2. Det er en betingelse for fysisk guidning efter stk. 1, at det vurderes at være nødvendigt af hensyn til anbringelsesstedets ansvar for at varetage den daglige omsorg efter § 3 eller af hensyn til tryghed og trivsel på anbringelses-
1

Reglerne om fysisk guidning er uddybet i vejledning om voksenansvar for anbrag- te børn og unge, pkt.56-59.
stedet i tilfælde, hvor barnet eller den unge generer eller udøver chikane over for de øvrige anbragte børn og unge, personalet, den kommunale plejefamilie eller andre, der opholder sig på anbringelsesstedet.

Med den nye bestemmelse i § 6 sker der en lovfæstelse af adgangen til at anvende fysisk guid-
ning for kommunale plejefamilier samt medarbejdere og ledere ved opholdssteder og døgninsti- tutioner.
Fysisk guidning er f.eks. relevant i de situationer, hvor der er uoverensstemmelse mellem barnet eller den unges ageren og ønsker og personalets faglige vurdering af, hvad der er det bedste for en pågældende.

# data[].attributes.attachment_caption
December 2021 - Tilfældig lørdag hvor vi smuttede en tur på borgvold - C var optaget af fuglende samt aktiviteten på skøjtebanen. 

# data[].attributes.body
Vejledning d. 4/1 m/Sabine

- Dialog om studieprodukt, emne valg (selvbestemmelse/måde vi gør det på)
Dialog om de forskellige borgere - tilgange - udfordringer
Intimsfære - Har borger en instutionelt intimssfære ?
Dialog om den første mdr. - det går godt.

Dialog om den umildbare tilgang / Siger hvad jeg tænker.

Dialog om vejleder dag på VIA

Skriv et referat - dette skal sendes til begge vejleder - senest mandag

# data[].attributes.body
Low arousel

LA2

Livskvalitet

Maja kandi

Siri næs

Lennav henriksen

# data[].attributes.body
02.12.2021 Aftenvagt FØL

Selvbestemmelse - Forrådelse - omsorg - pleje -

Fulgte pædagog(langhåret sort) rundt og havde med (ældre autist55) havde mest med (rullestol ældre) og gøre. Havde løft med lift, hjalp med mad. Var forbi flere gange.

Vi er omsorgspersoner, livsnerven til mad og drikke, social kontakt, fysisk kontakt. Hvis vi ikke var der ville han sandsynligvis dø inden for kort tid, da han ikke med udelukkende egen hjælp ville kunne få mad og drikke, eller opretholde personlig pleje.

Hvornår er der livskvalitet tilstede? Hvad siger de forskellige teoretiker

(LÆS DETTE KAPITEL - her et uddrag

Pædagogik og livskvalitet

nydelse og lykke i arbejdet med børn og unge

Bognummer:

612380

Nota udgivelsesår:

2013

Udgave:)

1. Et menneske har højere livskvalitet, i jo højere grad det er aktivt. At være aktiv betyder at have livslyst og inter- essere sig for og deltage i noget uden for sig selv, som repræsenterer en udfordring og opleves som menings- fyldt.

2. Et menneske har højere livskvalitet, i jo højere grad det har gode sociale relationer. Det indebærer, at det har et nært, varmt og gensidigt forhold til mindst et andet menneske.

3. Et menneske har højere livskvalitet, i jo højere grad det har en selvfølelse, som giver det en følelse af at kunne mestre livet.

4. Et menneske har højere livskvalitet, i jo højere grad det har en grundstemning af glæde, lyst og velvære. Det be- tyder, at det har æstetiske oplevelser og er åben og mod- tagelig over for den ydre verden.

Set ud fra de fire hovedområder har et menneske høj livskva- litet, når det i høj grad er aktivt og oplever samhørighed med andre og har en grundstemning af glæde, lyst og velvære.

De første to af Næss' hovedområder vil i denne bog blive belyst ud fra et pædagogisk perspektiv i afsnittet "Det me- ningsfulde liv i pædagogisk praksis" i kapitel 4, hvor der vil blive redegjort for, hvordan pædagogen ved at være nærvæ- rende og empatisk kan skabe et meningsfyldt liv for en person i en døgninstitution, hvor der er voksne brugere med nedsat psykisk og fysisk funktion.

Det tredje hovedområde vil blive gennemgået ud fra et psykologisk perspektiv i afsnittet "Selvværdets betydning for barnets udvikling" i kapitel 4, hvor der ud fra en skelnen mel- lem selvfølelse, selvtillid og selvværd vil blive givet en udvidet forklaring på Næss' forståelse af selvfølelse, således at begrebet kan få en større anvendelighed i den pædagogiske praksis.

11.12.2021 dagvagt weekend

Kørte en tur ind til Borgvold med Anders og Carsten, vi gik en tur og fik kigget på vandet og ænderne. Efterfølgende fik vi kigget på de mennesker der skøjtede. Herefter kørte vi en tur igennem byen.

De begge lod til og være glade for en køretur og det at kigge på vandet og opleve skøjtebanen - undervejs havde vi dialoger om det sete, Carsten kan ikke snakke, Carsten lyste op når jeg i tale satte de ting Carsten kiggede på.

Billede fra dagen (december 2021 - skøjtebane)

Anders itale satte som det første vores tur da jeg igen mødte på job efter 3 dage. Jeg fik en fornemmelse af at turen havde givet noget livskvalitet til ham.