# data[].attributes.body
Om statistisk usikkerhed
Mørketal: Tal som ikke registreres. Eksempelvis tyverier der ikke anmeldes eller kriminelle der ikke opdages.

# data[].attributes.body
Interviewet som metode er meget udbredt inden for kvalitativ forskning. Formålet med interviewet er at opnå en viden om specifikke personers meninger, holdninger og oplevelser. Interviewet arbejder ikke med statistiske gennemsnit, men forsøger at skabe en detaljeret og dybdegående indsigt i en begrænset mængde personers beretninger om bestemte begivenheder og situationer. Interviewet kan udføres på mange forskellige måder. Inden udførelsen af en interviewundersøgelse skal man derfor overveje, hvad man vil undersøge, samt hvordan man vil undersøge det. Heriblandt udformningen af en interviewguide, transskriptionsformen og analysemetoder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Undersøgelsen skal designes således, at man kan opnå den tilsigtede viden i forhold til at besvare problemformuleringen bedst muligt. Her kan man blandt andet gøre sig tanker om hvilke informanter, man ønske at interviewe, hvor man vil finde disse informanter, hvor mange interviews der bør gennemføres, og hvor interviewene skal finde sted.

# data[].attributes.body
Statistisk usikkerhed angiver i hvilket interval (konfidensinterval), vi ud fra en stikprøve kan være typisk 95% sikre på, at en procentandel ligger i populationen. - Hvis eksempelvis en meningsmåling (stikprøven) viser, at Dansk Folkeparti får 25 % af stemmerne, og usikkerheden beregnes til 2,4 procentpoints, kan vi være 95% sikre på, at Dansk Folkepartis stemmeandel ligger mellem 22,6% og 27,4% i hele populationen (alle vælgere i Danmark). Denne usikkerhed hænger blandt andet sammen med stikprøvens størrelse og hvilket konfidensniveau, man opererer med (normalt 95%). Jo større stikprøve, jo mindre statistisk usikkerhed.

# data[].attributes.body
- Forskningsspørgmlet er den overordnede problemformulering, der styrer dine valg af metode, materialer og teori.
- Et problem skal være til at undersøge. Det skal være muligt at finde empiri eller selv skabe empiri.

# data[].attributes.body
- De forskellige samfundsfaglige metoder har hver især deres styrker og svagheder

# data[].attributes.attachment_link.title
Samfundsfaglig metode - reliabilitet og validitet

# data[].attributes.body
- Forskningsspørgsmålet kan tage afsæt i teorier, modeller og begreber, og herudfra formulerer du hypoteser. Disse hypoteser tester du dernæst i din undersøgelse. Denne arbejdsproces kaldes deduktiv.
- Når du arbejder deduktiv skal du operationalisere dine hypoteser til relevante variabler.
- Forskningsspørgsmålet kan omvendt have til formål at afdække ny viden og formulere ny teori / nye hypoteser. Dette arbejdsproces kaldes induktiv.
- Når du arbejder induktivt skal du starte med at lave et mindmap over mulige emner og sammenhænge som du vil afdække i din undersøgelse. Ud fra dette skal du formulere spørgsmålene i din undersøgelse.

# data[].attributes.body
Komparativ metode består i at sammenligne samfundsforhold ud fra et begrebsapparat for at afdække forskelle, ligheder og evt. sammenhænge og kan anvende såvel tal og tekst som data.
- Komparativ metode anvendes til at teste, om visse uafhængige variable har betydning eller ej. Ud fra nogle cases fx forskellige lande undersøges om en uafhængig variabel (fx velfærdsmodel) har betydning for en afhængig variabel (fx beskæftigelsesfrekvens for udlændinge).
- Indenfor den komparative metode kan man benytte sig af to sammenligningsdesigns: Most-similar og most-different design.

# data[].attributes.body
hypotese, et udsagn, der fremføres som en antagelse, som ud fra teoretiske forestillinger formulerer en formodet sammenhæng mellem to variabler (en uafhængig og en afhængig variabel).
- En hypotese skal hænge tids-logisk sammen. Det vil sige at den formodede sammenhæng mellem den uafhængige og afhængige variabel rækkefølgemæssigt er meningsfuld.
- En hypotese er altid underbygget af en faglig forklaring, der uddyber, hvorfor det formodes at der er en sammenhæng mellem de to variabler.

# data[].attributes.body
Lineær regression kan anvendes til at undersøge graden af sammenhæng mellem de to variabler.
Det er vigtigt at gøre sig klart, at lineær regression ikke siger noget om hvorvidt der faktisk er en sammenhæng mellem to variabler kun om sammenfaldet.

# data[].attributes.body
En interviewguide består af de emner eller den række af spørgsmål, som man ønsker at få besvaret under interviewet og benyttes særligt ved semi-strukturerede interviews. Rækkefølgen af spørgsmål er dog kun guidende, og rækkefølgen kan ændres i løbet af interviewet. Endvidere kan der løbende stilles spørgsmål, der ikke står i interviewguiden eksempelvis for at uddybe en besvarelse. En af fordelene ved brugen af interviewguide er netop, at informanterne frit kan besvare spørgsmålene.

# data[].attributes.body
Transskription er den proces hvor mundlige udtalelser nedskrives. Fortager man f.eks. interviews vil man ofte få lange og forskellige svar fra forskellige deltagere, der kan være svære at overskue. Først og fremmest er det selvfølgelig vigtigt, at man har udtalelser, der kan transskriberes. Det anbefales ofte, at man optager sine interviews, så man kan høre dem flere gange, samt det giver mulighed for at fordybe sig i interviewet og koncentrere sig om svarene. Transskribering af disse svar har flere fordele.

Inden man starter transskribering skal man overveje hvor meget man vil have med i sin transskription. Vil man f.eks. notere gestikulationer fra interview personen eller småord som ”øh” oh ”hmm”? ”øh” kan f.eks. indikere at interview personen er nødt til at tænke over et svar, mens andre kommer direkte.

# data[].attributes.body
En interviewguide består af de emner eller den række af spørgsmål, som man ønsker at få besvaret under interviewet og benyttes særligt ved semi-strukturerede interviews. Rækkefølgen af spørgsmål er dog kun guidende, og rækkefølgen kan ændres i løbet af interviewet. Endvidere kan der løbende stilles spørgsmål, der ikke står i interviewguiden eksempelvis for at uddybe en besvarelse. En af fordelene ved brugen af interviewguide er netop, at informanterne frit kan besvare spørgsmålene

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitativ metode er en fællesbetegnelse for en række forskellige undersøgelsesmetoder som eksempelvis semistrukturerede interviews, deltagerobservationer og fokusgruppeinterviews. Dermed rummer den kvalitative tilgang muligheder for at opnå viden om forhold, der oftest er svære at kvantificere og måle med tal.