# data[].attributes.body
Voda ne poznaje granice

# data[].attributes.attachment_link.title
Kakvu Neretvu šaljemo u rezervat prirode? | likemetkovic.hr

# data[].attributes.attachment_link.description
Ušće Neretve postaje posebni rezervat prirode, zajedno sa Modro oko i jezero Desne te Kutima, objavilo je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike RH. - Najveće bogatstvo i raznolikost faune odnosi se na svijet ptica, a na Ušću Neretve i riba. U dolini Neretve redovito se pojavljuje preko 150 vrsta ptica, a ukupno ih je zabilježeno [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ministarstvo zaštite okoliša i energetike izradilo je Prijedlog Uredbe o proglašavanju posebnih rezervata "Modro oko i jezero Desne", "Ušće Neretve" i "Kuti".

Zaštita ovih područja u kategoriji posebnog rezervata od posebnog je interesa za Republiku Hrvatsku čime se na taj način ostvaruju preduvjeti za dugotrajno očuvanje močvarnih ekosustava i njegove bioraznolikosti, krajobrazne te geološke raznolikosti. Najveće bogatstvo i raznolikost faune odnosi se na svijet ptica, a na Ušću Neretve i riba. U dolini Neretve redovito se pojavljuje preko 150 vrsta ptica, a ukupno ih je zabilježeno preko 300 vrsta. Od toga 65 vrsta smatra se ciljnim vrstama područja ekološke mreže Delta Neretve (HR1000031). Kao najveći kompleks tršćaka u Republici Hrvatskoj, cijelo područje delte Neretve važno je i kao odmorište tijekom seobe ptica prema Africi, kao i za zimovanje ptičjih populacija iz sjeveroistočne i srednje Europe.

Za javni uvid u Prijedlog Uredbe o proglašavanju posebnih rezervata „Modro oko i jezero Desne", „Ušće Neretve" i „Kuti" dostupna je sljedeća dokumentacija:

1. Obavijest o javnom uvidu
2. Prijedlog Zakona
3. Stručna podloga
4. Kartografski prikaz (GIS preglednik - Bioportal)
5. Geodetska podloga

# data[].attributes.attachment_link.title
JAVNI UVID u Prijedlog Uredbe o proglašavanju posebnih rezervata „Modro oko i jezero Desne", „Ušće Neretve" i „Kuti"

# data[].attributes.attachment_link.description
Ministarstvo zaštite okoliša i energetike izradilo je Prijedlog Uredbe o proglašavanju posebnih rezervata "Modro oko i jezero Desne", "Ušće Neretve" i "Kuti". Zaštita ovih područja u kategoriji posebnog rezervata od posebnog je interesa za Republiku Hrvatsku čime se na taj način ostvaruju preduvjeti za dugotrajno očuvanje močvarnih ekosustava i njegove bioraznolikosti, krajobrazne te geološke raznolikosti.

# data[].attributes.body
Nestanak jegulje

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Brudet od jegulja odlazi u povijest
Ako se nešto ne promijeni na terenu, jegulja će uskoro potpuno izumrijeti u delti Neretve-piše današnja Slobodna Dalmacija.
Tako bi nadaleko poznata delicija, od koje se priprema čuveni neretvanski brudet, uskoro mogla postati dio povijesti. Potvrđuje to stanje na terenu, koje nije nimalo obećavajuće, jegulje je svakim danom sve manje i manje, a stručne statistike i analize govore o rapidnom nestajanju jegulje u Neretvi i pritocima.
Razloge za to treba tražiti u isušivanju močvara, upotrebi pesticida, globalnim klimatskim promjenama, nekontroliranom izlovu, a u novije doba i pojavi plavog raka, koji je, čini se, počeo tamaniti ono što je od jegulje ostalo.

Slaba utjeha neretvanskim jeguljarima je da se populacija jegulje dramatično smanjuje i u čitavoj Europi, zbog čega se zabrinula i Europska komisija, koja je formirala radnu skupinu koja se brine o obnavljanju populacije jegulja, ali do sada bez značajnijeg uspjeha. Nema dvojbe, jegulja je tako najugroženija riba na svijetu. Ribari i ekolozi su nemoćni jer, kako sad stvari stoje, teško da postoji način da se jegulja vrati u Neretvu i njezine pritoke i rukavce.

Brojne su prepreke migracijama jegulje u delti Neretve, a svakako su najznačajnije brana na ušću Male Neretve i brana na Svitavskoj akumulaciji (BiH), koje otežavaju migracije staklaste jegulje u uzvodna močvarna područja prema jezeru Kuti i Hutovu blatu.

NIKAD GORE

A jegulja je godinama bila hraniteljica Neretvana, mnogi su zarađivali loveći i prodajući jegulju, ali to je davna prošlost. Godišnji ulov jegulje u Neretvi kreće se oko skromnih desetak tisuća kilograma, pa brojni ribari koji su živjeli od lova i prodaje jegulje odustaju od ribolova. Sve je to alarm koji zvoni na uzbunu za spas jegulje u Neretvi, koja na svom razvojnom putu prođe pola svijeta dok se skrasi u laguni Parila na Ušću Neretve ili Baćinskim jezerima i Hutovu blatu.
Da bi se mrijestila, jegulja prijeđe više od šest tisuća kilometara, do Sargaškog mora, gdje izbacuje po nekoliko stotina tisuća oplođenih jajašaca, iz kojih se razviju mlade jeguljice, koje zatim pune tri godine tople morske struje nose preko sjevernog Atlantika do Europe. Nažalost, samo mali broj ih se vrati u Neretvu, otkuda potječu njihovi roditelji, piše Slobodna Dalmacija.
- Ukupni ulov jegulje je u značajnom padu, posebice što se tiče ulova jegulje "jesenke", u razdoblju legalnog lova koncesionara od listopada do ožujka - pojašnjava dr. Branko Glamuzina, stručnjak za neretvansku jegulju, koji naglašava da je i ulov jegulje tijekom ostalih mjeseci, koji se voli nazivati "tradicionalnim", povijesno na najnižim razinama.
Osim činjenice da ih je sve manje, i one jegulje koje se ulove jako su loše, posebno jegulje ulovljene u laguni Parila i na Baćinskim jezerima. Uglavnom su težine oko 50 grama i dužine do 45 centimetara. Drugim riječima, jegulje su u vrlo lošoj kondiciji, mršave su, što je posljedica nedostatka hrane u staništu.

OPAKI PARAZIT

Ništa bolja situacija nije ni s hercegovačke strane granice, u močvarama Hutova blata. Jegulja nestaje radi promjena vodnog režima, porasta temperature vode i slanosti, kao i invazije novih "uvezenih" vrsta riba i rakova, pri čemu, ponovno ističemo, prednjači plavi rak. Naime, u laguni Parila na Ušću Neretve posljednjih se godina nastanio invazivni plavi rak, koji je, nažalost, postao dominanta vrsta, a među ostalim se hrani i jeguljama.
- Za razliku od Ušća, gdje dominira plavi rak, u Maloj Neretvi i močvarama Kuti dominantne su vrste američki grgeč i europski som, koji se također hrane jeguljama. Tu je također i velika učestalost parazita u ribljem mjehuru, posebice u slatkim vodama delte Neretve - pojašnjava dr. Glamuzina.
- Taj parazit (Anguillicoloides crassus) dospio je u Europu iz Azije. On se naseli u ribljemu mjehuru, nakon čega ga probija i parazitira u želučanoj šupljini. Smatra se da upravo on otežava migratorni put odrasle jegulje u Sargaško more. Recentnim monitoringom koji na području delte provodi Sveučilište u Dubrovniku, ovaj parazit je pronađen na svim staništima, pri čemu ga je najmanje utvrđeno kod jegulja iz lagune Parila, a najviše kod jegulje iz Baćinskih jezera - ističe dr. Glamuzina.
S obzirom na ugroženost jegulje u prirodnom staništu, organizirani uzgoj u ribnjacima dugoročno bi mogao jamčiti kakav-takav opstanak ove karakteristične riblje vrste, koja je postala svojevrsni zaštitni znak doline Neretve i nezaobilazna delicija u nadaleko poznatom neretvanskom brudetu. Ali ipak to teško ide, uglavnom zbog iznimno skupe mlađi jegulje, koja proizvodnju čini neisplativom. Tako jegulja broji svoje posljednje dane iako i Republika Hrvatska ima svoj plan oporavka populacije jegulje, ali sve to na terenu ide sporo.

UZGOJ U RIBNJACIMA

- Jegulja se odavno uzgaja u ribnjacima, otvorenog i zatvorenog tipa. Ukupno se u svijetu uzgaja oko 300.000 tona jegulje, a najviše u Kini i Japanu. U Europi se danas uzgaja oko 8000 tona, a lideri su Nizozemska i Italija. U Hrvatskoj se u Ribnjačarstvu Poljana, kod Kutine, uzgajalo oko 100 tona jegulje godišnje, izvrsne kakvoće, ali je proizvodnja prekinuta zbog golemog rasta cijene staklaste mlađi jegulje, koja je proizvodnju dovela ispod razine profitabilnosti - ističe dr. Glamuzina.
Ipak, spas za jegulju mogao bi biti poribljavanje doline Neretve. Ali i to je gotovo nemoguća misija jer bi se opet morala kupovati preskupa mlađ. Naime, mlađ se lovi na ušćima rijeka i dalje prodaje za poribljavanje. Takva mlađ se može kupiti u Irskoj i Francuskoj. Cijena je oko tisuću eura za kilogram, a u kilogramu ima tri tisuće malih staklastih jegulja. I to bi se moglo pustiti na predjelu Kuti i Baćinskih jezera, ali u Hrvatskoj nema novca ni interesa za takvu kapitalnu investiciju koja bi mogla oživiti neretvansku jegulju.
Tako danas nevjerojatno zvuče podaci da se nekada jegulja lovila na lađe, a lađa može povesti i više od jedne tone tereta, da bi se sada ulov jegulje sveo tek na nekoliko primjeraka dnevno. Zna to i Antiša Šunjić iz Rogotina i ostali neretvanski ribari, koji uzaludno prebiru svoje vrše čekajući da u njih zaluta kakva jegulja.
NE ISPLATI SE
- Kada se jegulja ulovi, drži se u buriću u čistoj vodi. Meso te ribe je kompaktno, bez kostiju, osim one srednje, a riječ je o masnoj ribi, čije je meso masnije od svinjskoga. U Neretvi se jegulja često jede sušena, može se peći pod pekom, kuhati s raštikom ili peći na žaru. Ipak je najpoznatiji neretvanski brudet - reći će Antiša, koji se sjeća i nekadašnjih vremena kada je bilo jegulje u Neretvi i kada ih je svaka obitelj imala za ručak.
ČISTILA JE I GUSTIRNE
Jegulja tako iščezava iz delte Neretve, a nadaleko poznati brudet od jegulja i žaba uskoro bi se mogao gledati samo na fotografijama u starim kuharicama.
DOŽIVE I VIŠE OD 80 GODINA
Ukupan ulov jednog ribara u protekloj je godini iznosio manje od 100 kilograma, dok je prosječna cijena kilograma jegulje oko 20 eura. To zapravo pokazuje da se lov na jegulje ne isplati, pa neretvanski ribari od njega odustaju premda imaju valjana koncesijska odobrenja

U stara vremena su običavali jegulju ubacivati u gustirne (čatrnje) kao svojevrsnog higijeničara pitke vode, gdje bi proždirala sve eventualne crviće i druge nametnike. Nisu je dohranjivali, a ona je na dnu gustirne mogla proživjeti i do 30 godina.

Jegulja je dugovječna riba. Neke jedinke dožive duboku starost, više od osamdeset godina, ali u hladnijim vodama, primjerice u okolici Vrgorca, gdje ih zovu ugori.

Stanislav SOLDO/Slobodna Dalmacija

# data[].attributes.attachment_link.title
SVE SE UROTILO PROTIV DONEDAVNOG SIMBOLA DOLINE NERETVE

# data[].attributes.attachment_link.description
Brudet od jegulja odlazi u povijest Ako se nešto ne promijeni na terenu, jegulja će uskoro potpuno izumrijeti u delti Neretve-piše današnja Slobodna Dalmacija . Tako bi nadaleko poznata delicija, od koje se priprema čuveni neretvanski brudet, uskoro mogla postati dio povijesti.

# data[].attributes.body
O prodoru slane vode u Dolinu Neretve

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
OPUZEN - Ravnateljica Regionalne agencije DUNEA Melanija Milić i stručna suradnica za pripremu i provedbu EU projekata Antonija Odak, održale su u Opuzenu sastanak s dr. sc. Veljkom Srzićem s Fakulteta građevinarstva, arhitekture i geodezije Sveučilišta u Splitu.

Na sastanku se raspravljalo o do sad provedenim aktivnostima, kao i o budućim koracima koji su usmjereni monitoringu prodora slane vode u obalne vodonosnike i testiranju pilot projekata za prevenciju prodora soli na području doline Neretve.

Trenutno, partneri s Fakulteta građevinarstva, arhitekture i geodezije u suradnji s Regionalnom agencijom DUNEA i Hrvatskim vodama provode istraživanja pilot područja u dolini Neretve u geološkom, hidrogeološkom i poljoprivrednom kontekstu te rade na nadogradnji postojećeg monitoring sustava na ovom području. Stručnjaci s Fakulteta, zajedno s predstavnicima Regionalne agencije DUNEA, su posjetili i pilot područje projekta te će na Info danu projekta, koji će se održati 6. prosinca u Veneciji, predstaviti provedene aktivnosti.

Daljnja provedba aktivnosti usmjerena je prema testiranju mogućih protumjera kako bi se ograničio i/ili ublažio prodor slane vode. Očekivani rezultat projekta uključuje monitoring sustav koji će mjeriti obilježja cirkulacije podzemnih voda i prodora slane vode u sustav slatke vode te izradu plana prilagodbenih mjera, temeljenih na rezultatima laboratorijskih istraživanja i testiranja protumjera. Plan će predlaganjem aktivnosti te uz monitoring sustav doprinijeti ublažavanju/sprječavanju prodora slane vode, a koji trenutno ima ozbiljne posljedice na poljoprivredne aktivnosti i turizam u dolini Neretve.

Regionalna razvojna agencija Dubrovačko-neretvanske županije - DUNEA na projektu sudjeluje s partnerima iz Italije: Nacionalno vijeće za istraživanja, Upravno tijelo za sanaciju zemljišta - Adige Euganeo, Regija Veneto i Hrvatske: Fakultet građevinarstva, arhitekture i geodezije Sveučilišta u Splitu i Hrvatske vode.

Projekt vrijedan nešto više od dva i pol milijun eura ugovoren je u sklopu programa Interreg Italy - Croatia 2014. - 2020. uz stopu sufinanciranja bespovratnih sredstava od 85 posto. Proračun Regionalne agencije DUNEA iznosi 120 tisuća eura.

I.B.

# data[].attributes.attachment_link.title
U tijeku istraživanja za prevenciju prodora slane vode u dolini Neretve

# data[].attributes.attachment_link.description
OPUZEN - Ravnateljica Regionalne agencije DUNEA Melanija Milić i stručna suradnica za pripremu i provedbu EU projekata Antonija Odak, održale su u Opuzenu sastanak s dr. sc. Veljkom Srzićem s Fakulteta građevinarstva, arhitekture i geodezije Sveučilišta u Splitu. Na sastanku se raspravljalo o do sad provedenim aktivnostima, kao i o budućim koracima koji su usmjereni...

# data[].attributes.body
EU financiranje projekta za zaštitu prirode u Dolini Neretve 2018.-2020.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Javna ustanova za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Dubrovačko-neretvanske županije

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U sklopu Poziva na dostavu projektnih prijedloga Promicanje održivog razvoja prirodne baštine, kroz Operativni program Konkurentnost i kohezija, koji se financira iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova, odobren je projekt Promicanje održivog razvoja prirodne baštine doline Neretve. Riječ je o ulaganju u zaštićene prirodne vrijednosti doline Neretve, čime se kroz održivo korištenje prirodne baštine želi pridonijeti društvenom i gospodarskom razvoju ovog područja ukupne vrijednosti nešto više od 14 milijuna kuna.

Naime, područje delte rijeke Neretve obuhvaća šest lokaliteta koji su zaštićeni u kategorijama: posebni rezervati - ornitološki ( Pod Gredom, Prud i Orepak), posebni rezervat - ihtiološko - ornitološki ( Delta Neretva - jugoistočni dio) te u kategoriji značajnog krajobraza ( Modro oko i jezero Desne te Predolac-Šibenica). Delta rijeke Neretve jedno je od najvažnijih područja za biološku raznolikost i bogatstvo vrsta u mediteranskom biogeografskom području Hrvatske, a zbog navedenih karakteristika zaštićena je kao POVS (područja značajna za očuvanje i ostvarivanje povoljnog stanja drugih divljih vrsta i njihovih staništa, kao i prirodnih stanišnih tipova od interesa za Europsku uniju) HR5000031 i POP (područja značajna za očuvanje i ostvarivanje povoljnog stanja divljih vrsta ptica od interesa za Europsku uniju, kao i njihovih staništa, te područja značajna za očuvanje migratornih vrsta ptica, a osobito močvarna područja od međunarodne važnosti) HR1000031 Delta Neretve područje ekološke mreže Natura 2000, temeljem Uredbe o ekološkoj mreži (NN 124/2013 i 105/2015).

Osim toga, područje Delte rijeke Neretve uvršteno je na Ramsarski popis očuvanja močvarnih i drugih vlažnih staništa, čime postaje dio svjetske prirodne baštine kao jedno od pet područja u Republici Hrvatskoj.

Aktivnosti Javne ustanove u projektu, koje osim edukativnih obuhvaćaju i infrastrukturne zahvate, uključuju uređenje promatračnice za bioraznolikost i tematskih staza na Baćinskim jezerima kao i nabavu te postavljanje opreme i sustava tehničke zaštite videonadzora za ranu detekciju požara tršćaka.

Cilj izrade promatračnice za bioraznolikost na području Baćinskih jezera je valorizacija prirodne baštine navedenog područja te razvoj ekoturizma. Sama promatračnica je osmišljena na način da pruža veliku količinu edukativnih elemenata, kao i informacija koja će svakom posjetitelju zasigurno uljepšati dolazak. Budući da je promatračnica smještena na rubu jezera, znatiželjni posjetitelji imaju priliku kroz posebne prozore promatrati biološku raznolikost samog područja.

S druge strane Baćinska jezera sastavni su dio dvaju područja ekološke mreže (Natura 2000), Delta Neretve POP HR1000031 i Delta Neretve POVS HR5000031. Ciljne vrste i staništa ekološke mreže potrebno je zaštiti i očuvati kroz održavanje povoljnih uvjeta za odvijanje postojećih prirodnih procesa. Veliku ulogu pri tome ima edukacija posjetitelja i lokalnog stanovništva s ciljem podizanja razine svijesti o zaštiti prirode kod svakog pojedinca, pružanjem kvalitetnih informacija o prirodnim vrijednostima područja u kojem se nalaze.

Nadalje, jedna od aktivnosti Javne ustanove također je nabava opreme i sustava tehničke zaštite od požara kroz videonadzor, odnosno postavljanje kamera s pripadajućom opremom za nadzor i prevenciju od nastanka požara tršćaka i šumskih požara u području ekološke mreže Natura 2000 Delta Neretve kao i zaštićenim područjima. Videonadzori će se postaviti na dvije preporučene lokacije: brdo Babina Gomila iznad naselja Desne što je lokalitet pod Natura 2000 mrežom te u području značajnog krajobraza Predolac-Šibenica. Sustav videonadzora usredotočen je na prevenciju i ublažavanje šteta od prirodnih rizika i katastrofa od šumskih požara i požara tršćaka kroz poboljšanje, promicanje i jačanjem institucionalnih kapaciteta u provedbi politika i aktivnosti radi smanjenja uzroka i potencijalnog početka prirodnih nepogoda kao i poboljšanja spremnosti na reagiranje i intervenciju te smanjenja šteta u području ekološke mreže Natura 2000 Delta Neretve i zaštićenim područjima.

Nositelj projekta je Dubrovačko-neretvanska županija, a partneri su jedinice lokalne samouprave Grad Ploče i Grad Metković, Javna ustanova za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Dubrovačko-neretvanske županije i Javna ustanova Regionalna razvoja agencija Dubrovačko-neretvanske županije - DUNEA.

# data[].attributes.attachment_link.title
Odobrena sredstva za provođenje projekta Promicanje održivog razvoja prirodne baštine doline Neretve - Zaštita prirode DNŽ

# data[].attributes.attachment_link.description
Odobrena sredstva za provođenje projekta Promicanje održivog razvoja prirodne baštine doline NeretveU sklopu Poziva na dostavu projektnih prijedloga Promicanje održivog razvoja prirodne baštine, kroz Operativni program Konkurentnost i kohezija, koji se financira iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova, odobren je projekt Promicanje održivog razvoja prirodne baštine doline Neretve.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Javna ustanova za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Dubrovačko-neretvanske županije

# data[].attributes.attachment_link.description
Javna ustanova za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Dubrovačko-neretvanske županije upravlja zaštićenim dijelovima prirode navedenog područja. Zaštita prirode Dubrovačko-neretvanske županije. Sjedište Ustanove je u Dubrovniku, na adresi Branitelja Dubrovnika 41

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PODRUČJE DOLINE NERETVE

Delta Neretve je dolina na jugu hrvatske u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, koju na svom ušću formira rijeka Neretva. Omeđena je ograncima dinarskih planina, pružajući se paralelno sa planinskim masivima ne presijeca ih.

Neretva formira deltu ukupne površine od oko 20 000 ha, od čega hrvatski dio obuhvaća površinu od 12 000 ha. Delta Neretve jedina je prava delta i ujedno najveće riječno ušće u Hrvatskoj. Sadrži najveće i najvrjednije ostatke sredozemnih močvara s očuvanim obalnim lagunama i jedna je od malobrojnih preostalih u Europi.

Iako su močvarna staništa posljednjih desetljeća značajno smanjena, budući je močvarna delta velikim dijelom pretvorena u bogato poljoprivredno područje, još su uvijek očuvane velike površine. Posebno su značajni prostrani tršćaci - najveći i vrstama najbogatiji što ujedno čini ovo područje značajnim kao odmorište za selidbe i zimovanja brojnih vrsta ptica, te kao gnjezdilište za neke europske vrste.

Prostor delte Neretve koji se dodatno želi prezentirati kao važne destinacije za birdwaching turističku ponudu zauzima i pet zakonom zaštićenih lokaliteta. Lokaliteti su zaštićeni u kategorijama posebni rezervat Pod Gredom, Prud, Orepak, te značajni krajobraz jezero Desne i Modro Oko. U Delti Neretve ukupno je zabilježeno čak 310 vrsta ptica, od kojih 115 gnjezdarica, dok Prirodoslovni muzej Metkoviću čuva drugu najveću ornitološku zbirku u Europi.

Područje Delte Neretve je 1993. godine uvršteno u međunarodni Ramsarski popis močvara od međunarodnog značaja, te je dio europske ekološke mreže - NATURA 2000, čiji je cilj očuvanje ukupne biološke raznolikosti održivim upravljanjem i praćenjem stanja ciljanih vrsta i staništa.

Odredišta delte Neretve imaju vrlo razvijen cestovni promet. Od Zračne luke Split do izlaza autoceste A1 Ploče, udaljenost je 160 km, dok iz istog smjera put do Doline Neretve duž Jadranske magistrale iznosi 130 km. Do odredišta je moguće doći koristeći se i Zračnom lukom Dubrovnik u Čilipima, putem Jadranske magistrale D8 koja je od Ploča udaljena 118 km.

Ponuda smještajnih kapaciteta, domače hrane i pića te aktivnosti na otvorenom kao što su biciklizam, vožnja lađama, branje mandarina itd. izvrsno su zastupljena duž cijele doline, kao i brojne manifestacije vezane za prezentaciju tradicionalne proizvodnje, jela i pića.

Foto safari neretvanskim rukavcima i jezerima i to u tradicionalnoj neretvanskoj lađi, osim prekrasne prirode otkrit će i priče o potonulim gradovima, ostacima antičkih rimskih vila rustika. Tematska turistička cesta Neretva dolina života dio je ruralne turističke ponude Dubrovačko-neretvanske županije kao i manifestacijski program od kojih svakako preporučamo: Maraton lađa, Rimska noć u Naroni, Brudetijada, Dani Neretvanske kneževine, Dani jegulje u Neretvi...

Turistička zajednica Dubrovačko-neretvanske županije + 385 (0) 20 324 999, www.visitdubrovnik.hr
Turistička zajednica Metković, +385 (0)20 681 899, turisticka.zajednica.metkovic@du.t-com.hr
Turistička zajednica grada Ploče, +385(0)20 679 510, www.tzploce.hr, tz.ploce@email.t-com.hr
Turistička zajednica općine Slivno, + 385 (0) 20 691 047, www.tzo-slivno.neoinfo.hr, tzoslivno@gmail.com
Javna ustanova za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Dubrovačko-neretvanske županije, + 385 (0) 20 411 533, www.zastita-prirode-dnz.hr, info@zastita-prirode-dnz.hr

# data[].attributes.attachment_link.description
PODRUČJE DOLINE NERETVE Delta Neretve je dolina na jugu hrvatske u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, koju na svom ušću formira rijeka Neretva. Omeđena je ograncima dinarskih planina, pružajući se paralelno sa planinskim masivima ne presijeca ih. Neretva formira deltu ukupne površine od oko 20 000 ha, od čega hrvatski dio obuhvaća površinu od 12 000 ha.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Neretva je naša jedina prava delta u Hrvatskoj. To je značanjo močvarno područje u Mediteranu, te poljoprvredno i prometno središte Dalmacije.

Neretva je jedina velika delta u našoj zemlji. To je takvo ušće rijeke koje se proširuje u more gdje rijeka taloži velike količine sedimenta. Kao i mnoga ostala područja, cijelo je područje konačno oblikovano nakon kraja zadnjeg ledenog doba, prije otprilike 10 000 godina. Uslijed zatopljavanja klime, zbog otapanja i povlačenja velikih ledenjaka, podigla se je razina mora te je premjestila ušće u blizinu Pelješca gdje se danas nalazi. Tako je nastala dolina s deltom sadašnjeg izgleda.

Neretva u Hrvatsku pristiže nakon 203 kilometra u BiH. Izvire 1095 metara nad morem ispod planina Zelengore i Lebršnik u krševitom kraju. Pomalo se spušta hercegovačkim kršem, teče prvo od jugoistoka prema sjeverozapadu, no kod Konjica skreće prema jugu. U svom planinskom dijelu ova veličanstvena rijeka teče kanjonom, mjestimice vrlo divljim. Neretva je ovdje tipična alpska rijeka, okružuju je visoke planine Prenj, Visočica i Bjelašnica čiji vrhovi dosežu preko 2000 m visine. Rijeka prima brojne pritoke, među kojima Rakitnicu, čiji kanjon je dubok zapanjujućih 1000 metara. Od Jablanice do Čapljine Neretva je ukroćena nizom akumulacijskih jezera. Kod Čapljine pomalo izlazi iz kanjona i tako sve šira teče prema Hrvatskoj. Već u BiH ona je na ravnijem tlu i stvara široku dolinu.

Mediteranska slatkovodna močvara

Metković je prva stanica Neretve u Hrvatskoj. Ovaj gradić se cijelom dužinom razvio uz rijeku i sa svojih 15 000 stanovnika čini središte doline Neretve. Da bi se došlo do starijeg dijela grada treba se malo potruditi i popeti na brdo Predolac gdje je izgrađen. Južne padine brda bile su zaštita od bure i davale su mnogo sunca. Možda su ponajviše štitile od poplava koje su 1422., kada je podignut, često posjećivale niži dio doline.

S Predolca se pruža dobar pogled i na Pelješac, ali naročito na zelenu dolinu posvuda oko grada. To ravno područje izravnala je sama Neretva tako što je sedimentom skoro ravnomjerno popunila sve tadašnje depresije. Rijeka je, naime, erodirala uzvodna područja u Hercegovini i taj smrvljeni sediment nosila sa sobom. U dolini bi nastajale poplave gdje bi voda gubila snagu i usred krša taložila ogromne količine tog sedimenta, odnosno mekane zemlje. Tako je u kršu nastala aluvijalna ravnica, odnosno poplavno područje nepravilnog oblika s tri trokutasta proširenja od kojih je prvi u BiH, a ostala dva su u Hrvatskoj: čapljinski, metkovićki i opuzenski bazen; omeđeni su višim krškim brdima koje rijeka nije mogla plaviti.

Kroz mekani sediment lako je krčila sebi put, premještajući često tok za vrijeme bujica i granajući se u lepezu rukavaca, koja podsjeća na grčko slovo „delta": Δ. Usred aluvijalne ravnice još uvijek stoje mali vapnenački brežuljci iznad razine poplava. Takav je Predolac u Metkoviću, ali se još više ističe Vid tek nekoliko kilometara dalje. S njega puca pogled na okolicu, ali i samo brdo sa selom je isto tako zanimljivo. Na samom vrhu je crkva Sv. Vida iz 14. stoljeća, sada obnovljena i arheološki istražena. Selo je nastalo na temeljima antičkog grada Narone, podigli su ga Grci kao trgovačko središte (emporij) za ovaj dio Jadrana, a po osvajanju su ga preuzeli Rimljani kao strateški važno mjesto u borbi s Ilirima. Preko Ilira povijest doline Neretve seže još i dalje u prošlost, sve do paleolita.

Vid se s jedne strane drži za kršku padinu, no s ostalih strana je okružen zelenom ravnicom. Spusti li se da samog njenog ruba vidi sa da je to nepregledno polje trske, rogoza, šašine i ostalog visokog močvarnog bilja. Razgrnu li se malo visoke stabljike, otkriva se u podnožju plitka voda i mulj. Ipak, ni tu vodena površina nije potpuno gola već je prekriva vodena leća, lopoč, žuti lokvanj...

Močvara je također savršeno mjesto za mnoge male ptice močvarice koje u trsci nalaze dom i gnjezdište, pa tu vladaju trstenjaci i slične ptice vezane uz trsku. Na vodi oprezno plivaju mlakuše, kokošice, bukavac. Otvorenu vodu više vole patke i liske. Rijetka vrsta pataka, njorke, ovdje se i gnijezde. S povišenog položaja mogu se vidjeti bazenčići otvorene vode - plane. Nastali su umjetno: načinili su ih lovci koji, dakako, uzimaju svoj danak, no zbog regulacije Neretva je izgubila sposobnost otvaranja novih vodenih površina pa je ovakva aktivnost značajna za održanje ptica močvarica. Sličnu ulogu imaju melioracijski kanali, nastali iskapanjem mulja.

Meliorirana dolina Neretve

Sama rijeka Neretva regulirana je i nije zanimljiva sa stanovišta prirode, već je danas svedena na kanal. Upravo kanali i rječice diktiraju izgled Neretve, a nalazimo ih gotovo posvuda. Jedna od tih rječica je Norin, čiji tok se lako prati po tamnozelenoj liniji vrba i topola koje stoje usred jednoličnog svijetlozelenog polja trske. Ipak, najbolje ju je istražiti čamcem. Svijet je ovdje malen, svega nekoliko metara rijeke koju omeđuje zeleni prirodni zid vegetacije. Rijeka Norin (ili Norilj kako je zovu u Vidu) izvire u Prudu, a ulijeva se u Neretvu kod kule Norinske, 4 km nizvodno od Metkovića. Još nekoliko rječica izvire i kratko teče oko Neretve, a uz njih treba spomenuti i rukavce s lijeve strane Neretve, to su Mala Neretva, Crepina, Rečina, Jarčilog, Jasenska te ostaci negdašnjega glavnog korita koje se u današnjoj luci Ploče ulijevalo u more: Desanka, Crna rijeka, Vlaška.

Nekad nije bilo pravih cesta, tlo je bilo mekano i pod utjecajem rijeka pa su glavni putovi bili vodeni. Stoga je i prijevozno sredstvo bilo plovilo i to dvije vrste: „lađa" i „trupa". Sedam metara dugačke, a široke čak i do tri metra, lađe su bile teretni čamci za prijevoz poljoprivrednih proizvoda i stoke. Pokretale su se veslanjem, ali i vučenjem pomoću dugačkih konopaca s obale. Na mnogo uže i elegantnije trupe stao bi jedan ili dva čovjeka. Ova tradicionalna plovila još se i danas koriste, no dakako manje nego prije. Ipak, da bi obnovili tradiciju i privukli turiste, Neretljani su pokrenuli Maraton lađa od Metkovića do Ploča.

Neretvom se nizvodno stiže do Opuzena. Ovo mjesto danas se diči obnovljenim središtem - Trgom kralja Tomislava u obliku rimskog foruma. Povijest Opuzena seže u doba Dubrovačke republike, a vjeruje se da mu ime dolazi od mletačke utvrde Fort Opus. Kod Opuzena se od glavnog toka Neretve odvaja čak 12 rukavaca, a najveći je Mala Neretva. Ona pomalo zavija kroz nasade mandarina da bi se ulila u more kod Blaca.

Nizvodno od Opuzena dolina se po treći put širi. Za razliku od Metkovića, gdje se močvara nastavlja na poljoprivredne površine, ovdje trsku i šaš gotovo u potpunosti istiskuju nasadi mandarina i ostalih kultura. Intenzivna poljoprivreda posljednjih desetljeća je stubokom transformirala dolinu Neretve oko Opuzena. Mediteranska topla klima s blagim zimama i plodnim aluvijalnim tlom temelj je razvoja, no iako je usred močvare, u ljetnom vegetacijskom razdoblju nedostaju padaline.

Stoga se krenulo u navodnjavanje pa je danas na Neretvi teško razlikovati prirodne vodotokove od mreže umjetnih kanala za navodnjavanje. Dugo vremena se močvari uzimalo plodno tlo doline „jendečenjem", odnosno probijanjem kratkih ali širokih kanala, „jendeka". Ručno se motikama i posebnim lopatama, „badiljima", na obje strane buduće parcele kopalo tlo i izbacivao na parcelu dok ova ne bi porasla izvan dosega vode. „Jendečiti" bos u vodi i samo snagom svojih ruku nije mogao bilo tko pa je to bio tražen i dobro plaćen posao. U posljednjih pedesetak godina močvara kod Opuzena se isušila, na mjestu trske su posađeni agrumi pa se polja intenzivno navodnjavaju suvremenim metodama i strojevima. Glavni izvor vode za navodnjavanja je Neretva kod Doljana, gdje u rijeci prestaje utjecaj mora.

Slane močvare

Više uz rubove doline i uz izvore nalazimo jezera ili veće močvare. Udaljeni i očuvani, to su ornitološki rezervati Podgrede, Prud i Orepak. Tu su i zaštićena područja Modro Oko i jezero Desne. Jezero Kuti i Parila predložena su kao ornitološki i ihtiološki rezervati. Upravo je i boćata voda lagune Parila i Vlaške na sjevernoj strani vrlo pogodan prostor za mrijest ribe te za ishranu i razvoj riblje mlađi.

Parila su takoreći već na moru, na samom kraju Neretvina puta. Delta ne prestaje ni na zadnjem traku čvrsto kanalizirane obale, već se proširuje i u more. Iako se čini da za vrijeme plime more suvereno vlada sve do Pelješca, oseka otkriva prostrane pješčane sprudove. Taj sedimentni jezik Neretva je nanijela u more gurajući ga pred naslagama novog sedimenta. Tu se miješa morska i slatka voda pa nastaju posebni uvjeti. Ovo plitko, muljevito stanište kao stvoreno je za hranjenje ptica močvarica i onih koje vole blato. Podzviždači, žalari, oštrigari te čaplje gacaju u plitkoj vodi za vodenim beskralježnjacima i ribama. Uz obalu u pličini rastu halofiti - biljne zajednice caklenjača, biljaka koje podnose sol.

To je i stanište za vlastelice, morskog kulika i kulika sljepčića... Posebno su ti sprudovi zahvalni za vrijeme migracije kada su otvorena trpeza umornim pticama na putu sa sjevera na jug. Gotovo nestvarno djeluju stotine tih ptica u pozadini mora i krševitog Pelješca. Blaga mediteranska zima također je doba značajnog okupljanja ptica dok na kontinentu vlada surova zima. O značaju samog ušća za ptice, ali i o potrebi očuvanja Neretve, svjedoči zakonska zaštita delte kao ornitološkog i ihtiološkog rezervata.

Neretva više nije kao što je nekad bila - ona je svakako na prekretnici. Nema više slike koju je gledao ornitolog i veliki entuzijast Dragutin Rucner - velika jata ptica močvarica koja predvečer prelijeću Šibanicu i spuštaju se u deltu na noćenje. Niti su jata više velika, niti je delta neoskvrnjena. Niti se Neretljani probijaju kroz močvaru trupama i lađama u svadbenim i pogrebnim povorkama. Dolina Neretve ima sve prilike da razvija održivu poljoprivredu, ekološki i klasični turizam mora i sunca, a da pri tome zadrži narušeno, ali još uvijek ogromno prirodno bogatstvo.

# data[].attributes.attachment_link.description
Neretva je naša jedina prava delta u Hrvatskoj. To je značanjo močvarno područje u Mediteranu, te poljoprvredno i prometno središte Dalmacije. Neretva je jedina velika delta u našoj zemlji. To je takvo ušće rijeke koje se proširuje u more gdje rijeka taloži velike količine sedimenta.

# data[].attributes.body
Globalni ciljevi održivog razvoja - Cilj broj 14: Očuvanje vodenog svijeta

# data[].attributes.attachment_link.title
403 | United Nations Development Programme