# data[].attributes.body
Variksenmarja kasvaa lehtomaisissa paikoissa ja tuntureilla. Variksenmarja kukkii kesäkuun-heinäkuun välissä. Variksenmarjan tunnistaa terävistä lehdistä ja se on tummempi entä mustikka. Variksenmarjassa on paljon C-vitamiinia.

# data[].attributes.body
Puolukka on varpukasvi. Puolukan varvut kasvavat 5-30 cm pitkiksi. Puolukan lehdet ovat vihreitä, suippoja ja vahapintaisia. Puolukan lehdet kasvavat 10-25 mm pitkiksi. Puolukalla on punainen ja pyöreä marja. Puolukka kukkii touko- kesäkuussa. Puolukka on valokasvi joka menestyy valoisissa mäntymetsissä. Puolukka kasvaa Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Puolukkaa poimitaan vuosittain n. 100 milj. kg. Puolukka sisältää paljon vitamiineja.

# data[].attributes.body
Puolukka on varpukasvi. Puolukan varvut kasvavat 5-30 cm pitkiksi. Puolukan lehdet ovat vihreät, suipot, ja vahapintaiset lehdet. Puolukan lehdet ovat n. 10- 25 mm pitkät.

# data[].attributes.body
Karpalolla on monta eri nimeä esimerkiksi kalpare ja narinruoho.
Karpalo viihtyy kosteilla mättäillä ja sen kapeansoikeat ja vaaleanpunaiset kukat kohoavat irti maasta parinsentisen kukkavarren päähän. Pareittain kasvavat lehdet ovat aina vihantia.   Karpalo on kypsyessään tumman punasia.
karpalo on noin yhden - kahden cm levyinen ja noin yhden senttimetrin pituinen.

# data[].attributes.body
Mustikka on pyöreän sininen. Mustikka on varjokasvi joka kasvaa puun alle. Mustikkaa voi saada loppu kesäsätä ja loppu syksystä. Mustikastaa saadaan kakkuja ja paljon muuta:) Mustikka kasvaa rönsyilymällä.

# data[].attributes.body
Puolukka on varpukasvi. Puolukan varvut ovat 5-30 cm pitkiä. Puolukan lehdet ovat vahapintaiset ja taipuvat alaspäin. Puolukka on valokasvi, joka esiintyy havu- ja sekametsissä. Puolukan kukinto nuokkuu verson latvassa. Puolukka kukkii touko-kesäkuussa. Puolukkaa esiintyy pohjosen mäntymetsissä, etelässä puolukkaa esiintyy monissa metsissä. Puolukka menestyy valoisilla ja kuivilla paikoilla.

# data[].attributes.body
Mustikka on syötävä marja. Se kukkii touku, heiheinäkuussa . Marjat kypsyvät heinäkuun alusta alkaen.
Mustikka tiputtaa lehedet talvella. Mustikkassa on ohuet lehdet. Mustikka kasvaa kangas metsissä ja muissa kosteissa metsissä.

# data[].attributes.body
Lakalla on monta nimeä lakka,hilla ja suomuurain. Se on monivuotinen kasvi. Lakan juurakko kasvaa noin 10-25 cm korkeaksi. Sen varressa ei ole kun 2-4 lehteä. Lakan ulkonäkö muistutttaa. Vadelmaa . Lakka kasvaa suolla ja suonreunoilla . Eli kosteissa paikoissa ja avaralla paikalla. Se on valokasvi  lakka kukkii kesällä ja kerätään syksyllä. Se syödään sellaisenaan tai esim kakkujen päällä

# data[].attributes.body
Mustikka marjoo heinäkuusta lokakuulle. Mustikka on puolukan sukua, kanervakasvi. Mustikka kasvaa tuoreissa kangasmetsissä ja muissa kosteissa metsissä. Mustikka on sininen ja pyöreä pallo. Se on myös 10-50 cm pitkä.

# data[].attributes.body
Vadema voi kasvaa jopa 2 metriseksi. Normaalisti se on ylesä 50 -150. Elinympäistö metsä tai koti piha.käyttöravinto
Vadelmaa voi syödä suoraan puskasta.kukinta vadelman kykka kasvaa noin 1cm kokoiseksi.

# data[].attributes.body
Hilla ja vadelma ovat sukua molemat kuuluvat ruohovartisiin marjoihiin.Hilla kasvavat suolla.Hillan pituus on 10-25cm pitkä.Hilla on levinnyt melkein koko palonpuoliskolle.Hilala on paljon nimiä Lakka ja Suomuurain.Hilasata voi tehdä vaikka hilloa,likööriä ja leivonaisia mutta yleensä se syodään ilman mitään muuta.Hilloja on ollut lähivuosina aika vähän.Hilla on vadelman näköinen mutta oransi keltainen.

# data[].attributes.body
Metsämansikka asuu suurimmaksi osaksi Etelä - ja Keski-Suomessa. Metsämansikka kasvaa valossa ja lämmössä aukea metsä paras kasvu paikka.Metsämansikka on 4-8 cm. Metsämansikkaa käytettiin ruuoan laittoon.

# data[].attributes.body
Metsämansikka on noin 4cm. Metsämansikka on pieni punainen marja. Metsämansikoita kasvaa Etelä-Suomessa. Metsämansikka viihtyy aurinkoisilla paikoilla. Metsä mansikoitten määrä on vähentynyt sadoin kertaisesti. Metsämansikkaa hyödynnettiin ennen paljon ruuan laitossa. Harvennys-ja avo hakkuut lisäävät usein metsämansikan esiintymistä.