# data[].attributes.body
Helsingin Sanomien artikkeli

# data[].attributes.body
Helsingin Sanomat

# data[].attributes.body
Lehtiuutinen

# data[].attributes.body
Lehtiartikkeli

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pelikasvatustutkija Mikko Meriläinen antaa vanhemmille vinkkejä, miten suhtautua lasten pelaamiseen.

Mika Strandén

Fortnite on selviytymispeli, jossa yritetään eliminoida pelikaverit ja jäädä viimeisenä henkiin.

Saanko pelata tämän pelin loppuun? Lupaan kuolla ihan pian, sanoo poika äidilleen tämän kutsuessa lasta syömään. Tilanne on tuttu monissa perheissä.

Selviytymispeli Fortnitessa taistellaan elämästä ja kuolemasta. Lapsi siis lupaa tulla ruokapöytään heti, kun joku kanssapelaajista on posauttanut hänen pelihahmonsa hengiltä.

Pelin voittaa hahmo tai joukkue, joka on viimeisenä elossa.

Fortnite Battle Royale on hittipeli, joka esimerkiksi Youtube-suosiossa on jo ajanut Minecraftin ohi. Fortnite on pelattavissa ilmaiseksi tietokoneella, Playstation 4:lla, Xbox Onella ja nyt myös mobiililaitteilla.

Koukuttavan ilmaispelin supersuosio näkyy kodeissa ja kouluissa.

- Tänä keväänä on tuntunut, että etenkin monet kolmos- ja nelosluokkalaiset ovat aivan pelin pauloissa. Muusta ei puhuta, eikä muuhun tekemiseen ole aikaa eikä kiinnostusta, opettaja Terhi Backfolk kertoo.

Pelin ei pitäisi opettajan mielestä kuulua näin pienten oppilaiden arkeen, sillä sen suositusikäraja on 12 vuotta.

- Etenkin jos lapsen vapaa-aika on kokonaan pelaamista, se näkyy aika nopeasti koulussa. Läksyt jäävät tekemättä tai lapsi on kuin nukkuneen rukous, kun unet jäävät pelaamisen takia vähiin.

Samaa mieltä pelaamisen vaikutuksista on opettaja Ann-Mari Printz.

- Luokassa ollaan väsyneitä ja lapsilla on keskittymisvaikeuksia.

Kivaa yhdessäoloa

13-vuotias Lisa Härkönen innostui Fortnitesta tänä keväänä. Aluksi hänet houkutti pelin pariin sen ilmaisuus.

Härköstä ärsyttää tosin hieman se, että tosiasiassa pelaajia houkutellaan jatkuvasti ostoksille. Rahalla pääsee nopeammin tasolta toiselle ja voi ostaa mieluisia pelihahmoja ja tanssiliikkeitä.

Härkönen on sosiaalinen luonne, jolla on paljon kavereita. Hänen mielestään Fortniten mukavin puoli on, että pelatessa voi viettää aikaa kavereiden kanssa silloinkin, kun kaikki ovat omissa kodeissaan.

Fortnitea voi pelata yksin, kaksin tai joukkueena. Jos omat kaverit eivät ehdi pelata, netistä löytyy joukkuetovereita eri puolilta maailmaa. Heidän kanssaan tulee puhutuksi englantia.

Vaikka pelissä ammutaan ja tapetaan, Härkönen ei pidä Fortnitea raakana tai pelottavana.

Mika Strandén

Lisa Härkönen viettää kavereiden kanssa aikaa niin kasvotusten kuin netissä pelaamalla.

- Veri ei lennä, vaan hahmot vain katoavat.

Vaara jäädä ulkopuolelle

Pelibuumiin liittyy myös ikäviä oheisilmiöitä. Jos ei pelaa suosittua peliä, saattaa jäädä ulos porukasta. Tällainen kokemus on perheellä, jossa pelaamista rajoitetaan ja ikärajoista pidetään tiukasti kiinni.

- Fortnite on vaikuttanut lapsen kaverisuhteisiin. Kun luokkakaverit puhuvat lähes pelkästään Fortnitesta, poikamme jää keskustelujen ulkopuolelle. Tai kun muut sopivat yhteisiä pelejä, hän jää paitsi näistä yhteisistä kokemuksista. Lisäksi lapsi on saanut tosi ikäviä kommentteja siitä, ettei hänellä ole lupaa pelata, kiusatun pojan äiti kertoo.

- En silti haluaisi, että lapseni pelaavat väkivaltapelejä.

Koulussa opettajat ovat saattaneet havaita myös, että jonain päivinä jopa kokonainen kaveriporukka on kotona sairastamassa, kun todellisuudessa on haluttu pelata koko päivä Fortnitea.

Elämän oltava monipuolista
Jos lapselle ei aseta tiukkoja peliaikoja, pelaaminen imaisee hänet kokonaan.
Vanhemmilla on lasten pelaamiseen liittyen ristiriitaisia tunteita ja mielipiteitä. Pelikasvatustutkija Mikko Meriläinen kommentoi muutamaa yleistä näkemystä.
Jos lapselle asettaa tiukat peliajat, pelaamisesta tulee kielletty hedelmä, jota lapsi ajattelee jatkuvasti.
- Etenkin pienet lapset tarvitsevat usein vanhemman asettamia rajoja. Tiukkoja aikarajoja hyödyllisempää voi kuitenkin olla peleistä juttelu ja niihin tutustuminen. Jos sääntöjä tarvitaan, ne kannattaa tehdä lapsen kanssa yhdessä.
Jännittävä ampumispeli voi aiheuttaa ahdistusta, levottomuutta ja vaikuttaa uneen.
- Tällaiseenkin ilmiöön olen törmännyt. Ihanteellisessa tilanteessa pelaaminen on kotona hyvällä tavalla arkista ja tylsää. Liian tiukka ja niukka peliaika voi tehdä pelisessiosta tarpeettoman latautuneen.
Yksinäinen, introvertti lapsi nauttii, kun pelatessa netistä löytyy joukkuekavereita.
- Totta. Etenkin illasta kannattaa rauhoittaa tunti-pari, että keho ja mieli ehtivät asettua pelaamisen jälkeen. Esimerkiksi Fortnite on jännittävä ja kilpailullinen, eli omiaan kiihdyttämään pelaajaa.
Kun pelikaverit ovat netissä eri puolilta maailmaa, alakoululainen puhuu hämmästyttävän hyvää englantia.
- Kun puhutaan peleistä ja sosiaalisuudesta, usein tämä näkökulma jää piiloon. Pelaaminen tarjoaa monelle ujolle ja hiljaiselle lapselle ja nuorelle väylän tehdä yhdessä muiden kanssa.
Pelaaminen on ok, kunhan vanhempana huolehdin, että lapsellani on muutakin elämää.
- Itsellänikin leuka loksahti, kun kymmenvuotias kummipoika alkoi puhua sujuvaa englantia kesken nettipelin kavereiden kanssa. Kielitaito on yksi pelaamisen konkreettinen hyöty.

Tähän oikeastaan omakin viestini tiivistyy. Kannusta lasta lukemaan, liikkumaan ja leikkimään. Pelaaminen ei sulje mitään näistä pois. Tehkää asioita yhdessä, ja tämä koskee myös pelaamista!

Tutkijan vinkit vanhemmille:

1.Tutustu lapsesi pelaamiin peleihin: mitä ne ovat nimeltään, mitä niissä tehdään, kenen kanssa niitä pelataan, mikä niissä viehättää? On helpompi puhua, kun tietää mistä puhutaan.

2. Jos sääntöjä tarvitaan, tehkää ne yhdessä. Aikarajan sijaan voi kokeilla muunkinlaisia sääntöjä! Kun säännöt on tehty yhdessä, niihin on helpompi sitoutua. Etenkin pienet lapset tarvitsevat usein vanhemman asettamia rajoja.

3. Ihmeitä ei tarvitse tehdä. Pelaaminen voi joskus huolestuttaa, turhauttaa ja ärsyttääkin, sekin on osa pelikasvatusta. Vanhemman huomio, kiinnostus ja läsnäolo ovat tärkeimmät asiat.

4. Älä anna huolelle liikaa valtaa. Pelon ja huolen varaan on vaikeaa rakentaa luontevaa suhdetta peleihin. Jatkuva peleistä nahistelu voi olla lapselle haitallisempaa kuin hyvin runsaskaan pelaaminen.

5. Huolehdi monipuolisesta elämästä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Alakoulun opettaja on huolissaan Fortnite-huumasta: "Muusta ei puhuta eikä muuhun tekemiseen ole kiinnostusta" - Uutisvuoksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Pelikasvatustutkija Mikko Meriläinen antaa vanhemmille vinkkejä, miten suhtautua lasten pelaamiseen. Saanko pelata tämän pelin loppuun? Lupaan kuolla ihan pian, sanoo poika äidilleen tämän kutsuessa lasta syömään. Tilanne on tuttu monissa perheissä. Selviytymispeli Fortnitessa taistellaan elämästä ja kuolemasta. Lapsi siis lupaa tulla ruokapöytään heti, kun joku kanssapelaajista on posauttanut hänen pelihahmonsa hengiltä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miten pelaamiseen ja median käyttöön liittyviä haittoja pitäisi lähestyä varhaiskasvatuksen näkökulmasta? Entä ketä tai keitä tässä aihepiirissä olisi hyvä tukea? Itse asiassa minulla on esittää teille vastaukset molempiin kysymyksiin. Peli- ja mediahaittoja voidaan ehkäistä ja vähentää mediakasvatuksen avulla ( hoitokeskustelu sitten erikseen). Ja tukea pitää tarjota niin varhaiskasvatuksen ammattilaisille, vanhemmille kuin lapsillekin. Tätä kaikkea on syytä tehdä riittävän varhain ja sopivin keinoin, jotta voimme välttyä vakavammilta ongelmilta. Siispä hyvän kautta!

Miten lapset käyttävät eri medioita? Kuvaohjelmien katselu aloitetaan yleensä 0-2 -vuotiaina ja suomalaisten tilastojen mukaan katselu on siirtynyt televisiosta lähes kokonaan internetin välityksellä seurattaviin ohjelmiin (suoratoistopalvelut ym.). Kiinnostus puolestaan digitaalisten pelien pelaamiseen yleistyy 2-4 -vuoden ikäisenä, pojilla hieman tyttöjä aikaisemmin ( vaikka vältän sukupuolittunutta tarkastelua). Lapset kuuntelevat myös musiikkia, katselevat videoita ja vierailevat heille suunnatuilla sivustoilla. Ja kuten kaikki tietävät ilman tilastoja ja tutkimuksiakin - ensimmäisiä henkilökohtaisia puhelimia lapset alkavat saada noin 5-6 -vuotiaina. Toisaalta on huomattava, että osa varhaiskasvatusikäisistä lapsista ei käytä digitaalista mediaa tai internetiä juuri lainkaan. Tämän ohessa myös vanhempien sosioekonomisella asemalla on erilaisia vaikutuksia lasten median käyttöön.

Laaja eurooppalainen pienten lasten median käyttötutkimus[1] pitää digitaalista mediaa tärkeänä, mutta ei hallitsevana osana pienten lasten elämää. Media on siis yksi niistä toimintaympäristöistä, joihin lapsen leikki ja toiminta sijoittuvat - muiden kuten ulkoleikkien ja ei-digitaalisilla leluilla leikkimisen rinnalla. Pienten lasten kuvaillaankin käyttävän digitaalista mediaa neljään päätarkoitukseen: vapaa-aikaan ja viihteeseen, tiedon hankintaan ja oppimiseen, luomiseen ja kommunikointiin.

Pienten lasten ei voida olettaa hahmottavan median luonnetta tai verkossa olemisen merkitystä eli mitä hyötyjä he voivat saada ja millaisia riskejä he voivat kohdata, sillä aivojen etuotsalohkon toiminta ja impulssikontrollin säätelykyky kehittyy varhaisaikuisuuteen saakka. Siksi vanhempien, huoltajien ja kasvattajien on hyvä tukea lasta digitaalisten medioiden käytössä. Kasvatuksen tueksi lasten median käytöstä on annettu useita hyviä suosituksia mm. American Academy of Pediatrics[2] (AAP), World Health Organization[3] (WHO), Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen[4] (THL), Kansallisen audiovisuaalisen instituutin[5] (KAVI) ja Mannerheimin lastensuojeluliiton[6] (MLL) toimesta. Sanahirviöistä huolimatta - kannustan tutustumaan. Ruutuajan tarkastelun sijaan huomiota kannattaa kiinnittää suositusten sisältöihin.

Opetushallituksen muodostamassa "Varhaiskasvatuksen suunnitelman perusteissa" eli VASU:ssa mediakasvatus on kirjattu erityisesti osaksi oppimisen aluetta ( Minä ja meidän yhteisömme). Medialukutaitoa edistäviä tavoitteita sisältyy myös laaja-alaiseen osaamiseen monilukutaidon sekä tieto- ja viestintäteknologian osalta. Lisäksi media- tai tieto- ja viestintäteknologia mainitaan leikin, oppimisympäristöjen ja ilmaisun eri muotojen yhteydessä.

Varhaiskasvatuksessa mediakasvatuksen tehtävänä on tukea lasten mahdollisuuksia ilmaista itseään ja toimia aktiivisesti yhteisöissään. Varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa mediakasvatuksen tavoitteena on ohjata lapsia turvallisten käyttötaitojen omaksumisessa ja mahdollistaa mediakokemuksista toiminnallinen käsittely sekä aiheista keskustelu aikuisten ja vertaisryhmän kanssa. Käytännössä lasten kanssa siis tutustutaan esimerkiksi eri medioihin ja kokeillaan median tuottamista leikinomaisesti turvallisissa ympäristöissä. Lisäksi lasten elämään liittyvää mediasisältöä ja todenmukaisuutta voidaan pohtia yhdessä ja siten samalla harjoitella kehittyvää lähde- ja mediakriittisyyttä. Lapsia tulisi ohjata käyttämään mediaa vastuullisesti, huomioiden oma ja toisten hyvinvointi. Mediassa esiintyviä teemoja voidaan käsitellä esimerkiksi liikunnallisissa leikeissä, piirtämällä tai draaman keinoin.

Varhaiskasvatusikäisten lasten vanhemmat näkevät digitaalisen median olevan pysyvä osa lasten todellisuutta ja lasten on hyödyllistä oppia ja hallita sen käyttö. Samaan aikaan vanhemmat ovat huolissaan median liiallisesta käytöstä, sopimattomasta sisällöstä ja ymmärtävät sääntelyn ja huolenpidon tarpeen. Vanhemmat eivät välttämättä tunnista, että heidän omat lapsensa olisivat vaarassa digimedian takia, vaan ajattelevat ehkä uhkien kohdistuvan lapsiin yleensä. Yhtä kaikki lapset tarvitsevat aikuisten tukea tasapainoiseen kasvuun ja aktiiviseen sekä elämää rikastuttavaan toimijuuteen median käytössä kuten muillakin elämän osa-alueilla. Seuraavassa on eritelty kolme erilaista tyyliä, jotka ovat tunnistettavissa lasten median käytön tukemisen muodoista.
Erilaiset median käytön tukemisen muodot vanhemmudessa:

Rajoittava tuki on tavallisin tukemisen muoto, jossa myös yleisesti yhdistetään käyttö palkkioihin ja rangaistuksiin.

Yhteiskäyttö tarkoittaa tukemisen tapaa, jossa vanhempi käyttää laitteita ja sisältöjä yhdessä lapsen kanssa.

Aktiivinen tukeminen taas tarkoittaa keskustelevaa, lapsen oman harkintaan ja luottamiseen perustuvaa tukemisen tapaa.

Jaettu kasvatusvastuu vanhempien ja päiväkodin henkilöstön välillä vahvistaa myös lapsen mediasuhdetta ja mediataitoja. Konkreettisten yhteistyön muotojen ja rakenteiden avulla vähennetään siis epävarmuutta ja neuvottomuutta! Vanhempien saama tuki ja tieto sekä oman median käytön tapojen hahmottaminen on tutkimustiedon valossa keskeistä. Lisäksi aikuisten aktiivinen rooli lapsen median käytössä ja mediataitojen vahvistamisessa pienentää riskejä ja haittoja vähentämättä hyötyjä.

Mediasuhdetta ei tulisi siis nähdä vain kontrollin näkökulmasta vaan vanhemmat ja kasvattajat voisivat sen sijaan jakaa lasten digitaalisen maailman kiinnostuksen kohteita ja löytää enemmän iloa yhdessä oloon. Käytännössä varhaiskasvatuksen henkilöstön olisi hyvä myös keskustella vanhempien ja lasten kanssa mediasta ja välittää perheille tietoa, sekä pohtia yhdessä parhaita toimintatapoja. Vanhemmat toivovat usein erityisesti tietoa suositelluista sovelluksista ja sivustoista sekä ohjeita niiden löytämiseen. Vanhemmat toivovat myös neuvoja verkkoturvallisuuden ja yksityisyydensuojan ylläpitoon sekä median vaikutuksista lapsen kehitykseen.
Tämä teksti onkin hyvä lopettaa erään varhaiskasvattajan sitaattiin[8]: "Nykyisin keskustelu lasten ja vanhempien digitaalisen median käytöstä on hyvin mustavalkoista. Mielestäni aikamääräiset suositukset eivät ole toimivia. Perheiden tilanteet ovat niin yksilöllisiä. Enemmän ruutuajan sijaan pitäisi puhua siitä ehtiikö lapsi kommunikoimaan vanhempien kanssa ja leikkimään rauhassa päiväkodin lisäksi, kuin kuinka monta tuntia ruutuaika voi olla päivässä. Ikärajojen valvontaan minusta pitäisi sen sijaan kiinnittää enemmän huomiota." Kirsi Marin, Pelituki

[1] Chaudron, S. (2015) Young Children (0-8) and Digital Technology: A Qualitative Exploratory Study across Seven Countries. European Commission, Joint Research Centre, Institute for the Protection and Security of the Citizen, Report EUR 27052; doi:10.2788/00749.

[2] AAP (2016). Media and Young Minds. COUNCIL ON COMMUNICATIONS AND MEDIA. Pediatrics November 2016, 138 (5) e20162591; DOI: https://doi.org/10.1542/peds.2016-2591 https://pediatrics.aappublications.org/content/138/5/e20162591 (Viitattu 9.9.2020)

[3] WHO (2019). Guidelines on physical activity, sedentary behaviour and sleep for children under 5 years of age https://apps.who.int/iris/handle/10665/311664 (Viitattu 9.9.2020)

[4] THL (2019). Pienet lapset ja ruutuaika. https://www.julkari.fi/handle/10024/138567 (Viitattu 9.9.2020)

[5] KAVI (2020). Lapsen kehittyvä medialukutaito. https://www.mediapoluilla.fi/lapsi/ (Viitattu 9.9.2020)

[6] MLL (2019). Median käytön suositukset ikäkausittain (0-18 v.) https://www.mll.fi/vanhemmille/tietoa-lapsiperheen-elamasta/lapset-ja-media/ (Viitattu 9.9.2020)

[7] OPH (2018). Varhaiskasvatuksen suunnitelman perusteet - VASU. https://www.oph.fi/fi/koulutus-ja-tutkinnot/varhaiskasvatussuunnitelmien-perusteet (Viitattu 9.9.2020)

[8] Kaartokallio, S. (2020). Varhaiskasvatusikäisten lasten digitaalisen median käyttö ja sen tukeminen kodin ja päiväkodin yhteistyössä - Vanhempien ja päiväkodin henkilöstön näkemyksiä. https://helda.helsinki.fi/handle/10138/316531 (Viitattu 9.9.2020)

# data[].attributes.attachment_link.title
Varhaiskasvatuksen verkoissa - digitaalinen media ja pelaaminen - Pelituki

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten pelaamiseen ja median käyttöön liittyviä haittoja pitäisi lähestyä varhaiskasvatuksen näkökulmasta? Entä ketä tai keitä tässä aihepiirissä olisi hyvä tukea? Itse asiassa minulla on esittää teille vastaukset molempiin kysymyksiin. Peli- ja mediahaittoja voidaan ehkäistä ja vähentää mediakasvatuksen avulla (hoitokeskustelu sitten erikseen). Ja tukea pitää tarjota niin varhaiskasvatuksen ammattilaisille, vanhemmille kuin lapsillekin.

# data[].attributes.body
Lapseni oli vieressä kun selasin puhelimella Facebookia ja näki kaverini uuden päivityksen.

Lapsi: Miksi Helmi on netissä?
Minä: Ei Helmi ole netissä. Helmin äiti on laittanut Helmistä kuvia nettiin, jotta muut näkevät Helmin uudet hienot silmälasit.
Lapsi: Musta tuntuu, että se on väärin. Mä en halua nettiin.
Minä: No, onpas hyvä, ettei äiti ole laittanut sinusta kuvia nettiin.

# data[].attributes.body
Ensimmäinen oma levy

# data[].attributes.body
Sosiaalinen media

# data[].attributes.body
Helsingin Sanomien HS Lasten Uutiset taustalla on halu edistää lasten lukemista

# data[].attributes.headline
Vanhempien huoli lapsen ja nuoren mediankäytöstä on perusteltua

# data[].attributes.subject
Vanhempien huoli lapsen ja nuoren mediankäytöstä on perusteltua

# data[].attributes.body
MLL:n blogi

# data[].attributes.body
Etäkoulua käydään kännykkä kädessä mutta kavereita kaivataan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Herätyskello piippaa kahdeksalta, kun 12-vuotias Helli Ylikoski ponkaisee ylös sängystä. Kouluaamut ovat yleensä kiireisiä, mutta hampaita pestessä Helli muistaa, että eletään koronaviruksen aikaa eikä kouluun ei tarvitse rynnätä.

Aamupalalla äiti Maria Ylikoski on avaamassa etäyhteyttä ammattiopiston opiskelijoihin, joille hän opettaa media-alaa. Helli siirtyy voileivän kanssa omaan huoneeseen ja avaa Hangouts-sovelluksen kännykästään. Siellä 6B-luokan opettaja Juha Kettunen toivottaa hyvät huomenet pikaviestillä, ja Helli moikkaa takaisin, niin että opettaja voi merkitä hänet koulussa läsnä olevaksi. Sitten hän aloittaa päivän ensimmäisen oppitunnin pyjama päällä omalla sängyllään.

Kolmantena etäkouluviikkona virtuaaliset opetusmenetelmät ovat jo hallussa. Hellin koulussa käytössä ovat Googlen Hangouts-, Meet- ja Classroom-ohjelmat, joita oppilaat ja opettajat käyttävät tietokoneelta ja kännykästä. Oppitunneilla vaihdellaan nettipalvelusta toiseen sujuvasti chattaillen, livestreemauksella sekä tallenteiden ja tiedostojen kautta.

Kontakteja kavereihin virtuaalisesti

Ensimmäisellä tunnilla Helli opiskelee englantia Meetin kautta. Kielten opiskelu etänä on Hellistä muita aineita haastavampaa, sillä opetusta seurataan suorassa videolähetyksessä. Oppilaiden pitää olla tarkkana, miten vastata tai kysyä neuvoa oikealla tavalla.

- Minua jännittää, osaanko laittaa mikrofonin päälle ja muistanko mykistää sen puhumisen jälkeen. Muuten virtuaaliseen luokkaan kuuluu kotien ääniä, Helli kertoo.

Toinen tunti tuo vaihtelua yksinoloon, sillä silloin tarkistetaan matematiikan tehtäviä parityönä. Luokkakaverinsa Iisan kanssa Helli etsii prosentti- ja tilavuuslaskelmiin oikeita vastauksia Meet-videon välityksellä. Jos joku vastaus oli väärin, tytöt laskevat tehtävän uudestaan - yhdessä kaikki sujuu paljon mukavammin.

- Emme ole nähneet Iisan kanssa oikeasti yli kolmeen viikkoon. Kaipaan todella paljon kavereitani, mutta ei voi muuta kuin noudattaa sääntöjä, Helli huokaa.

Hellin perheessä vältetään lähikontakteja mahdollisimman tarkasti. Siksi sähköiset kommunikointivälineet ovat nyt tärkeämpiä kuin koskaan. - Kamalinta on, jos nettiyhteys katkeilee ja kavereille ei voi viestitellä!

Syke koholle nettiturnauksessa

Onneksi etäkoulussakin on välitunnit ja ruokatauko. Usein Helli valmistaa lounaan itse. Tänään pastakastike syntyy nopeasti soijarouheesta ja tomaatista.

Välitunnilla tapahtuu jotain poikkeuksellista: Helli lähtee temppuilemaan kruiserilla kotipihalle naapurin Selman kanssa. Pitkästä aikaa on mahdollista tehdä jotain livenä kavereiden kesken eli kruisailla ulkona turvaväliä noudattaen.

Taukoliikunta virkistää, ja etäkoulussa siihenkin on kehitetty sisäversio. Sprint Game on nettisovellus, jonne liikunnanopettaja on luonut luokalle turnauksen. Oppituntien välillä Helli voi kerätä pisteitä esimerkiksi juoksemalla paikallaan, nyrkkeilemällä ilmaan ja pelaamalla pingistä kännykällä.

- Sprint Gamessa voi nostaa sykettä juoksemalla paikallaan 15 sekuntia kännykkä kädessä. Sovellus mittaa liiketunnistimen kautta liikkeen nopeuden, kertoo Helli.

Viimeinen oppitunti on käsitöitä, johon opettajan ohjeet löytyvät Google Classroomista. Koska Hellin keskeneräinen lapanen jäi koululle ennen etäopetuksen alkua, hän ei voi nyt jatkaa neulomista, vaan tehtäväksi tulee siivota oma vaatekaappi. Helli käy kaapin läpi hylly hyllyltä ja laskee, paljonko hänellä on vaatteita.

- Hyödyllinen tehtävä, koska kaappi oli sotkuinen. Löysin myös vaatteita, jotka laitan kierrätykseen.

Päätteeksi Helli lähettää kuvan kaapista Hangoutsiin, jossa opettaja voi kuitata tehtävän suoritetuksi.

Digisovelluksia aamusta iltaan

Illalla Helli lähtee virtuaaliselle kaupunkisuunnistukselle. Opettaja on luonut koulun lähialueelle reitin Seppo.io-mobiilipelissä, jossa suunnistustehtävät aktivoituvat rastien kohdalla. Kännykkään ladattu peli kysyy Pikkuhuopalahden rastilla, minä vuonna Kolumbus teki matkan valtameren yli Intiaan. Helli valitsee näytöltä vaihtoehdon 1492.

Etäkouluun siirtyminen tapahtui lyhyellä varoitusajalla. Onneksi Hellin luokalla kaikki tarvittavat digitaaliset ohjelmat olivat jo etukäteen tuttuja.

- Digiloikan onnistumisesta huolimatta jokaisella oppilaalla on tarve tulla kohdatuksi ja saada sosiaalista hyväksyntää. Yksilöllinen huomiointi ja luokkahengen ylläpito ei ole yhtä helppoa etäyhteyksien kautta kuin lähiopetuksessa, kertoo luokanopettaja Juha Kettunen.

Koronan takia Hellin luokan monta vuotta odottama leirikoulu joudutaan luultavasti perumaan. Oppilaita huolestuttaa, miten koulun päättäjäisten käy. Alakoulun lopetus on 6.-luokkalaisille erityinen tapahtuma, eikä kukaan vielä tiedä, voiko Hellin luokka tavata toisiaan koko keväänä.

- Monen tiet eroavat. Voi olla, etten tule näkemään joitain luokkakavereita enää koskaan, Helli miettii haikeana.

Poikkeusaika asettaa kaikki epävarman tulevaisuuden eteen. Koulun tehtävänä on pitää turvallisuuden tunnetta yllä mahdollisimman hyvin. - Vaikeat asiat ja huolet käsitellään opetuksessa. Koulu voi opettaa oikeaa mittakaavaa ikäviinkin uutisiin, arvioi luokanopettaja.

Vihdoin aika sulkea netti ja puhelin. Sitä ennen Helli toivottaa kavereilleen hyvää yötä. Snapchatiin lähtee tuttu viesti "gn" eli good night.
Juttu on julkaistu Lapsemme 2/2020 -lehdessä Lasten mukana -palstalla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Koulua käydään kännykkä kädessä - etäkoululainen kaipaa kavereita - Mannerheimin Lastensuojeluliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Helsinkiläinen Helli opiskelee kännykkä kädessä ja kaipaa kavereitaan. Herätyskello piippaa kahdeksalta, kun 12-vuotias Helli Ylikoski ponkaisee ylös sängystä. Kouluaamut ovat yleensä kiireisiä, mutta hampaita pestessä Helli muistaa, että eletään koronaviruksen aikaa eikä kouluun ei tarvitse rynnätä.

# data[].attributes.body
Ensi viikolla vietetään koulujen elokuvaviikkoa ja ensimmäistä kertaa tarjolla on sisältöjä myös esi- ja alkuopetukseen.

# data[].attributes.body
Lelujen historiasta Hesarin kuukausiliitteessä.

# data[].attributes.body
Artikkeli lukemisesta Yhteishyvässä.

# data[].attributes.body
Artikkeli lapsiystävällisestä ruokakasvatuksesta Yhteishyvässä.

# data[].attributes.body
Avotakan juttu perheen asunnosta Helsingissä.

# data[].attributes.body
Taapero tönii ja lyö muita lapsia 😳

# data[].attributes.body
Blogiteksti Juliaihminen-blogissa siitä, mitä kaikkea kapset oppivat telkkaria ja leffoja katsoessa.

# data[].attributes.body
HS artikkeli päivähoitopaikan valitsemisesta.

# data[].attributes.body
Helsingin Sanomien mielipideteksti lapsista ja älypuhelimista ja etenkin siitä kuinka vanhemmat voivat seurata lapsiensa liikkeitä hyvin tarkasti.

# data[].attributes.headline
Kiusaamisaihetta somessa sivuttiin myös paikallis lehdessä Warkauden lehti 15.9.

# data[].attributes.subject
Kiusaamisaihetta somessa sivuttiin myös paikallis lehdessä Warkauden lehti 15.9.

# data[].attributes.headline
Voisiko fontti poistaa nettikiusaamisen- tuo myös kirjoittajan tietoiseksi käyttämistään sanoista ja niiden loukkaavuudesta

# data[].attributes.subject
Voisiko fontti poistaa nettikiusaamisen- tuo myös kirjoittajan tietoiseksi käyttämistään sanoista ja niiden loukkaavuudesta

# data[].attributes.body
Uusi fontti kiusaamisen ehkäisyyn ja juttua samaa aihetta sivuten paikallislehdessä

# data[].attributes.body
Lasten uutisista tuli Lasari

# data[].attributes.body
Selaan lehtipinoa ennen kierrätykseen vientiä...

https://kaks.fi/digitaaliset-portfoliot-paivakodissa-lapsen-on-helpompi-kertoa-elamastaan/

# data[].attributes.body
https://kotimikro.fi/tv/suoratoisto/disney-odotettu-suoratoistopalvelu-tulee-suomeen

# data[].attributes.headline
Super-Senja kannustaa liikkumaan!Super-Senja on liikuntaan kannustava sarja, jossa Senja opettaa liikkumisen perustaitoja kädestä pitäen sekä kannustaa lapsen ja vanhemman yhteiseen liikkumiseen. Sarjan jaksoissa käsitellään juoksemista, hyppimistä, kierimistä, pyörimistä, heittämista ja kiinniottamista sekä kiipeilemistä.

# data[].attributes.subject
Super-Senja kannustaa liikkumaan!Super-Senja on liikuntaan kannustava sarja, jossa Senja opettaa liikkumisen perustaitoja kädestä pitäen sekä kannustaa lapsen ja vanhemman yhteiseen liikkumiseen. Sarjan jaksoissa käsitellään juoksemista, hyppimistä, kierimistä, pyörimistä, heittämista ja kiinniottamista sekä kiipeilemistä.

# data[].attributes.headline
Näin kasvatat tytön, jolla on vahva itsetunto – Lasten-psykiatri antaa tärkeän neuvon vanhemmilleKouluikäiset tytöt eivät usko itseensä ja vaikutusmahdollisuuksiinsa yhtä paljon kuin pojat. Lastenpsykiatriaan erikoistuva lääkäri Riikka Riihonen kertoo, miten vanhemmat voivat vahvistaa tytön itsetuntoa ja parantaa tämän mahdollisuuksia pärjätä.

# data[].attributes.subject
Näin kasvatat tytön, jolla on vahva itsetunto – Lasten-psykiatri antaa tärkeän neuvon vanhemmilleKouluikäiset tytöt eivät usko itseensä ja vaikutusmahdollisuuksiinsa yhtä paljon kuin pojat. Lastenpsykiatriaan erikoistuva lääkäri Riikka Riihonen kertoo, miten vanhemmat voivat vahvistaa tytön itsetuntoa ja parantaa tämän mahdollisuuksia pärjätä.

# data[].attributes.body
Lasten medialeikki päiväkodissa (Suvi pennanen)
Kirjasta: Alanen ja Karila (toim.), Lapsuus, lapsuuden instituutiot ja lasten toiminta. 2009. Vastapaino.

# data[].attributes.body
Disneyn suoratoistopalvelu paljon esillä lasten puheessa

# data[].attributes.body
Tästä puhuttiin lasten kanssa eilen töissä. Lasten ohjelmat ja muut katsotaan enemmän YouTubesta ja tabletilta.

https://www.kaleva.fi/lapset-valuvat-pois-tv-kanavilta-emme-hanki-mitaan/1784151

# data[].attributes.body
Somesyöte:

# data[].attributes.body
Wilma viesti

# data[].attributes.body
Radiossa oli mainos uudesta Disney Chanel tv-kanavasta.

# data[].attributes.body
Artikkeli Kalevassa 15.9.2020

# data[].attributes.headline
Blogikirjoitus: Lapsen someniska on todellinen asia

# data[].attributes.subject
Blogikirjoitus: Lapsen someniska on todellinen asia

# data[].attributes.body
Tullut vastaan ensin Instagram-storyjulkaisuna (nähtävillä 24h) käyttäjän profiilissa. Linkki kirjoitukseen:

https://www.huonoaiti.fi/lapsen-someniska-on-todellinen-asia/

# data[].attributes.body
Radiomainos (Radio Nova). HS Lasten uutiset -sanomalehti, jonka viikottaisen julkaisun voi tilata kotiin.

https://kampanjat.hs.fi/landingpages/lastenuutiset/?ref=tilausvalitsin

# data[].attributes.headline
Peliviikko täyttää tänä vuonna 10 vuotta

# data[].attributes.subject
Peliviikko täyttää tänä vuonna 10 vuotta

# data[].attributes.body
Mediakasvatusseuran Facebook-feedistä poimittua:

https://mediakasvatus.fi/tapahtuma/2020/08/peliviikko-2020/?fbclid=IwAR0mtAcYm8a_fPSzgvQtdPwDnAZa65U_C_-jF6naYuIy03ggvU7h1Bc3WKY

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Häiritsevää some-sisältöä kohdatessaan kaikkien tulee muistaa, että kokemusten kanssa ei saa jäädä yksin.

Sosiaalisen median palvelu Tiktokissa alkoi viime sunnuntaina levitä itsemurhavideo. Tiktok on vahvistanut (siirryt toiseen palveluun) , että videon leviäminen on jatkunut palvelussa alkuviikon aikana. Videon leviämistä ei ole vielä saatu estettyä kokonaan.

Tiktok ei vastannut Ylen haastattelupyyntöön, mutta tähän juttuun on koottu lapsille, nuorille ja vanhemmille tarkoitettuja ohjeita: miten videon näkemisen voi pyrkiä estämään, ja kuinka toimia tilanteessa, jossa video on jo nähty?

Ohjeet on laadittu yhdessä Mannerheimin Lastensuojeluliiton (MLL) psykologi Marie Rautavan sekä some-tutkija Suvi Uskin kanssa.

1. Vanhempi, ota asia puheeksi lapsen tai nuoren kanssa

Vanhemman tärkein rooli on osoittaa, että somen häiritsevästä sisällöstä saa ja voi puhua turvallisesti kotona.

Asia kannattaa ottaa puheeksi, vaikka lapsi ei olisi nähnytkään sisältöä.

- Kyselemällä pääsee hyvin kiinni siihen, mitä lapsi nyt kokee ja ajattelee, MLL:n Rautava sanoo.

- Kannattaa käyttää aikaa lapsen tai nuoren kanssa keskustelemiseen ja kuuntelemiseen.

2. Jos ole nähnyt itsemurhavideon tai muuta häiritsevää sisältöä somessa, puhu siitä

Joskus voi olla myös niin, että lapsi ei kerro nähneensä sosiaalisessa mediassa jotakin häiritsevää, koska pelkää vanhemman reaktiota.

Pelko voi johtua esimerkiksi siitä, että lapsi ei saisi olla 13-vuotiaille tarkoitetussa Tiktokissa.

- Lapsi voi lähestyä vanhempaa esimerkiksi pahoittelemalla, että on hankkinut sovelluksen, Rautava neuvoo.

Vanhempien tulee kuitenkin ymmärtää, että lapsi saattaa haluta olla Tiktokissa, koska muutkin kaverit ovat siellä.

Some-tutkija Suvi Uskin mukaan on myös todennäköistä, että lapsi saattaa nähdä häiritsevää sisältöä kaverien puhelimilta liittymättä itse palveluun.

Uski ja Rautava muistuttavat, että puhua voi myös muille aikuisille, kuten opettajille tai koulupsykologille, ja apua voi pyytää myös MLL:n Lasten ja nuorten puhelimesta ja chatista (siirryt toiseen palveluun) tai Sekasin-chatista (siirryt toiseen palveluun) .

3. Tarkasta sovelluksen turvallisuusasetukset

Uski muistuttaa, että some-palveluiden turvallisuusasetukset kannattaa tarkastaa tilanteessa, jossa häiritsevän sisällön tiedetään leviävän somessa.

Tiktokissa on esimerkiksi mahdollista rajata sisältöjä ja estää sekä ilmiantaa käyttäjiä. Tämän voi tehdä yhdessä vanhemman kanssa.

- Vanhemmat ovat pääsääntöisesti hieman pihalla Tiktokista. Se on hyvä hetki vanhemmalle tutustua lapsen käyttämiin some-palveluihin, Uski toteaa.

Uskin oma yritys Someturva on laatinut yksityiskohtaiset ohjeet nimenomaan Tiktokin turvallista käyttöä varten. Löydät ohjeet täältä (siirryt toiseen palveluun) .

Tiktokissa tällä viikolla levinneen videon ongelmaksi on kuitenkin muodostunut se, että se on onnistunut kiertämään Tiktokin rajoituksia. Tiktokin algoritmit eivät siis ole tunnistaneet videon sisältöä häiritseväksi, sillä video on naamioitu esimerkiksi kissavideoksi.

4. Tarkkaile käytöstä videon näkemisen jälkeen

Uskin ja Rautavan mukaan ammattilaisen apuun ei ole välttämätöntä turvautua kaikissa tapauksissa.

Lapsen tai nuoren käytöstä kannattaa kuitenkin seurata hetken aikaa. Joskus kokemus voi näkyä esimerkiksi lapsen leikeissä tai unissa.

- Sillon tällöin lapselta kannattaa kysyä, onko häntä vielä mietityttänyt somessa nähty sisältö, Uski neuvoo.

Joissain tapauksissa voi kuitenkin olla aiheellista hakeutua ammatillisen avun piiriin. Ammattilaisen apuun kannattaa turvautua varsinkin, jos lapsella tai nuorella on aiempia traumaattisia kokemuksia kuolemasta tai läheisten itsemurhista.

5. Muista, häiritseviä videoita on somessa todennäköisesti tulevaisuudessakin

Itsemurhavideon levitessä kannattaa muistaa, että kyseessä on yksi pisara valtavassa sisältömeressä. Nyt Tiktokissa leviävä video ei ole ainoa laatuaan.

Se on poikkeuksellinen vain sen takia, että se nousi laajempaan keskusteluun mediassa.

- Nettimaailmassa on aina riski törmätä vastaavaan sisältöön, Uski muistuttaa.

- Siksi nyt on hyvä hetki puhua näistä asioista.
Lisää aiheesta: Rasismi saa rehottaa supersuositussa Tiktokissa - yhtiö myöntää, että sisältöön olisi pitänyt puuttua aiemmin Keskustelu on avoinna 10.9. klo 23 asti.
Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi! Tilaa niin monta kirjettä kuin haluat!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Tiktokissa leviää itsemurhavideo - tässä 1 muistutus ja 4 ohjetta, joita kaikkien tulisi noudattaa kohdatessaan häiritsevää some-sisältöä

# data[].attributes.attachment_link.description
Häiritsevää some-sisältöä kohdatessaan kaikkien tulee muistaa, että kokemusten kanssa ei saa jäädä yksin. Sosiaalisen median palvelu Tiktokissa alkoi viime sunnuntaina levitä itsemurhavideo. Tiktok on vahvistanut (siirryt toiseen palveluun) , että videon leviäminen on jatkunut palvelussa alkuviikon aikana. Videon leviämistä ei ole vielä saatu estettyä kokonaan.

# data[].attributes.body
Tutkimus: Pelaaminen (videopelaaminen)on lapsille suotuisaa – Tekee hyvää mielenterveydelle, ja opettaa lukemista ja kirjoittamista

# data[].attributes.body
Radiossa kuulin, että lapset pelaavat paljon.