# data[].attributes.headline
Henkilötietolaki Yksityiselämä ja kunnia on laissa suojattu -> kunnianloukkaus -> sakko tai vankeus, vahingonkorvaus+oikeuskulut.Kuvaaminen tulee kieltää ennen tilaisuuden alkua.Mannerheimin lastensuojeluliiton johtava asiantuntija Esa Iivonen sanoo, että asia on yksiselitteinen.– Jos kuva lapsesta on tunnistettava, se kuuluu henkilötietolain piiriin.Henkilötietolain mukaan jokaisella ihmisellä on oikeus yksityisyyteen. Tällöin kuvaa ei siis saa julkaista ilman kuvassa esiintyvän – eli lapsen itsensä lupaa.Jos lapsi on niin pieni, että hän ei voi itse arvioida, haluaako kuvansa julkaistavan vaiko ei, kuvaa ei saisi julkaista.– Vanhemmat eivät omista lastensa yksityisyyttä, Iivonen muistuttaa.Lasten oikeuksien periaatteet tarkastettavissa helpostiIivonen muistuttaa myös Lapsen oikeuksien sopimuksesta, joka on YK:n kaikkia alle 18-vuotiaita koskeva ihmisoikeussopimus.– Sopimukseen on kirjattuna muun muassa, että lasta koskevia päätöksiä tehtäessä on aina ensimmäiseksi otettava huomioon lapsen etu, lapsella on oikeus yksityisyyteen, lapsella on oikeus ilmaista mielipiteensä ja se on otettava huomioon ja että vanhemmilla on ensisijainen vastuu lapsesta ja lapsen edun valvomisesta.Nämä periaatteet tulee ottaa huomioon lasten kuvia julkaistessa.– Olisin pidättyväinen julkaisemaan tunnistettavia kuvia pienistä lapsista ja keskustelisin ja kysyisin isomman lapsen näkemystä aina, jos haluan julkaista hänestä kuvan, Iivonen linjaa.Tilanteen arviointiin vaikuttaa myös se, kuinka laajalle joukolle kuva sosiaalisessa mediassa leviää. Jos kuva jaetaan pienelle ryhmälle perheenjäsenten kesken, asia on eri kuin kuvan postaaminen sadoille kaverille tai julkisella Facebook-seinällä.Aikuiset eivät osaa samaistua lapsen asemaanSama koskee lapsiin liittyviä kirjoituksia. Nolot tilanteet, vaikka ne aikuisista olisivatkin hauskoja, voivat aiheuttaa lapselle mielipahaa ja häpeää.– Aikuiset eivät usein näissä tilanteissa samaistu lapsen asemaan. Kuvia ja kirjoituksia levitetään miettimättä, miltä se tuntuu lapsesta.Kylpykuville ja muille vaippa- ja alastonkuville Iivonen sanoo ehdottoman ein. Kuviin, joissa on oman lapsen lisäksi lapsen kavereita, tietosuojalaki pätee samalla tavalla: muiden lasten kuvia, luokkakuvia jne. ei saa julkaista, mikäli ihmiset niissä ovat tunnistettavissa eikä heidän lupaansa julkaisuun ole.Vastuu aina aikuisellaVaikka lapsen mielipide kysyttäisiin, vastuu julkaisusta on silti aina aikuisella.Facebookissa leviävillä Saa jakaa -tarinoilla yksittäinen vanhempi saattaa hakea väärin kohdellulle lapselleen oikeutta tarkoittaen pelkkää hyvää, mutta lapsen tarinan tai kuvan julkaiseminen saattaa aiheuttaa lapselle lisää ongelmia, ehkä vuosienkin päästä.– Verkossa kaikki säilyy. Täytyisi aina miettiä, aiheuttaako julkaiseminen juuri kyseessä olevalle lapselle ongelmia, nyt tai myöhemmin, Iivonen pohtii.Laki ja hyvä maku kulkevat usein käsi kädessä. Aikuisten pitäisi miettiä, haluaisivatko he itse, että kaveri julkaisisi vaikkapa saunakuvan heistä.– Lapsilla on oikeus samaan henkilötietosuojaan kuin kaikilla muillakin, ja lisäksi he kuuluvat erityisen suojelun piiriin, koska ovat lapsia. Miksi heidän yksityisyydensuojansa olisi heikompi kuin aikuisilla? Iivonen kysyy.

# data[].attributes.subject
Henkilötietolaki Yksityiselämä ja kunnia on laissa suojattu -> kunnianloukkaus -> sakko tai vankeus, vahingonkorvaus+oikeuskulut.Kuvaaminen tulee kieltää ennen tilaisuuden alkua.Mannerheimin lastensuojeluliiton johtava asiantuntija Esa Iivonen sanoo, että asia on yksiselitteinen.– Jos kuva lapsesta on tunnistettava, se kuuluu henkilötietolain piiriin.Henkilötietolain mukaan jokaisella ihmisellä on oikeus yksityisyyteen. Tällöin kuvaa ei siis saa julkaista ilman kuvassa esiintyvän – eli lapsen itsensä lupaa.Jos lapsi on niin pieni, että hän ei voi itse arvioida, haluaako kuvansa julkaistavan vaiko ei, kuvaa ei saisi julkaista.– Vanhemmat eivät omista lastensa yksityisyyttä, Iivonen muistuttaa.Lasten oikeuksien periaatteet tarkastettavissa helpostiIivonen muistuttaa myös Lapsen oikeuksien sopimuksesta, joka on YK:n kaikkia alle 18-vuotiaita koskeva ihmisoikeussopimus.– Sopimukseen on kirjattuna muun muassa, että lasta koskevia päätöksiä tehtäessä on aina ensimmäiseksi otettava huomioon lapsen etu, lapsella on oikeus yksityisyyteen, lapsella on oikeus ilmaista mielipiteensä ja se on otettava huomioon ja että vanhemmilla on ensisijainen vastuu lapsesta ja lapsen edun valvomisesta.Nämä periaatteet tulee ottaa huomioon lasten kuvia julkaistessa.– Olisin pidättyväinen julkaisemaan tunnistettavia kuvia pienistä lapsista ja keskustelisin ja kysyisin isomman lapsen näkemystä aina, jos haluan julkaista hänestä kuvan, Iivonen linjaa.Tilanteen arviointiin vaikuttaa myös se, kuinka laajalle joukolle kuva sosiaalisessa mediassa leviää. Jos kuva jaetaan pienelle ryhmälle perheenjäsenten kesken, asia on eri kuin kuvan postaaminen sadoille kaverille tai julkisella Facebook-seinällä.Aikuiset eivät osaa samaistua lapsen asemaanSama koskee lapsiin liittyviä kirjoituksia. Nolot tilanteet, vaikka ne aikuisista olisivatkin hauskoja, voivat aiheuttaa lapselle mielipahaa ja häpeää.– Aikuiset eivät usein näissä tilanteissa samaistu lapsen asemaan. Kuvia ja kirjoituksia levitetään miettimättä, miltä se tuntuu lapsesta.Kylpykuville ja muille vaippa- ja alastonkuville Iivonen sanoo ehdottoman ein. Kuviin, joissa on oman lapsen lisäksi lapsen kavereita, tietosuojalaki pätee samalla tavalla: muiden lasten kuvia, luokkakuvia jne. ei saa julkaista, mikäli ihmiset niissä ovat tunnistettavissa eikä heidän lupaansa julkaisuun ole.Vastuu aina aikuisellaVaikka lapsen mielipide kysyttäisiin, vastuu julkaisusta on silti aina aikuisella.Facebookissa leviävillä Saa jakaa -tarinoilla yksittäinen vanhempi saattaa hakea väärin kohdellulle lapselleen oikeutta tarkoittaen pelkkää hyvää, mutta lapsen tarinan tai kuvan julkaiseminen saattaa aiheuttaa lapselle lisää ongelmia, ehkä vuosienkin päästä.– Verkossa kaikki säilyy. Täytyisi aina miettiä, aiheuttaako julkaiseminen juuri kyseessä olevalle lapselle ongelmia, nyt tai myöhemmin, Iivonen pohtii.Laki ja hyvä maku kulkevat usein käsi kädessä. Aikuisten pitäisi miettiä, haluaisivatko he itse, että kaveri julkaisisi vaikkapa saunakuvan heistä.– Lapsilla on oikeus samaan henkilötietosuojaan kuin kaikilla muillakin, ja lisäksi he kuuluvat erityisen suojelun piiriin, koska ovat lapsia. Miksi heidän yksityisyydensuojansa olisi heikompi kuin aikuisilla? Iivonen kysyy.

# data[].attributes.headline
1.Saako lapsiryhmässä kuvata/videoida?- sama yksityisyydensuoja kun aikuisella- Julkisella paikalla saa kuvata mutta vain omaan käyttöön- - 2. Mitkä perustelut kuvaamiselle ja videoinnille- Dokumentointi- Havainnointi- Oman toiminnan arviointi- Mediakasvatus - - 3. Kuvaamisen ja julkaisun ero- Yksityisyys ja julkisuus- Jos lupa kuvata ei tarkoita, että saa julkaista

# data[].attributes.subject
1.Saako lapsiryhmässä kuvata/videoida?- sama yksityisyydensuoja kun aikuisella- Julkisella paikalla saa kuvata mutta vain omaan käyttöön- - 2. Mitkä perustelut kuvaamiselle ja videoinnille- Dokumentointi- Havainnointi- Oman toiminnan arviointi- Mediakasvatus - - 3. Kuvaamisen ja julkaisun ero- Yksityisyys ja julkisuus- Jos lupa kuvata ei tarkoita, että saa julkaista

# data[].attributes.headline
a) Saako lapsiryhmässä kuvata/videoida ?Valokuvat rinnastetaan henkilötietolaissa henkilötietoihin. Kun alaikäisestä otettuja kuvia julkaistaan netissä, sanomalehdissä tai muissa julkaisuissa, jotka kuka tahansa voi nähdä, tarvitaan vanhempien lupa. Julkisella paikalla valokuvia saa ottaa ihmisistä ilman lupaa ja koulu- tai nuorisotila on julkinen paikka. Sananvapauden rajoittaminen on tosin mahdollista, jos sillä suojataan muita perusoikeuksia kuten esimerkiksi yksityisyydensuojaa. Useissa kouluissa kuvaaminen on kielletty. Tämän vuoksi kuvaamiseen tarvitaan lupa ja kuvien julkaisemiseen lupa lapsen huoltajilta.Ihmisten ja tapahtumien kuvaamiseen millä tahansa tallennusvälineellä liittyy kolme tärkeää näkökulmaa:1. Tekijänoikeudet – kuvaajan on tiedettävä saako hän kuvata kohdetta (esim. nauhoittaa tai kuvata konserttia) sekä tunnettava omiin kuviin liittyvät oikeudet2. Kuvausluvat ja julkaisuluvat – kuvaajan takataskusta on usein löydyttävä nämä molemmat3. Sananvapaus vs. yksityisyyden suoja – kuvaajan tulee olla tietoinen lain rajoitteista.b) Entä, mitkä perustelut löydätte kuvaamiselle/videoinnille ?Havainnoinnin merkitys ! Kasvun ja kehityksen tukemiseksi, tilanteen kartoittamiseksi. Saadaan myös jossain tapauksissa vanhemmille konkreettisia esimerkkejä mitä tarkoitetaan. Vanhempien osallistaminen ! Vasun tekeminen näkyväksi !Mitä pienempi lapsi, niin merkittävyys kasvaa esimerkiksi sen suhteen, miten hän pystyy kertomaan päivästään 😉c) Mikä on kuvaamisen ja julkaisun ero ? Julkaisu laitetaan johonkin julki, joka on kaikkien nähtävillä. Kuvaamista ei välttämättä edes jaeta mihinkään tallennusvälineestä, mutta kuin esimerkiksi omassa tiimissä havainnoinnin välineenä. 

# data[].attributes.subject
a) Saako lapsiryhmässä kuvata/videoida ?Valokuvat rinnastetaan henkilötietolaissa henkilötietoihin. Kun alaikäisestä otettuja kuvia julkaistaan netissä, sanomalehdissä tai muissa julkaisuissa, jotka kuka tahansa voi nähdä, tarvitaan vanhempien lupa. Julkisella paikalla valokuvia saa ottaa ihmisistä ilman lupaa ja koulu- tai nuorisotila on julkinen paikka. Sananvapauden rajoittaminen on tosin mahdollista, jos sillä suojataan muita perusoikeuksia kuten esimerkiksi yksityisyydensuojaa. Useissa kouluissa kuvaaminen on kielletty. Tämän vuoksi kuvaamiseen tarvitaan lupa ja kuvien julkaisemiseen lupa lapsen huoltajilta.Ihmisten ja tapahtumien kuvaamiseen millä tahansa tallennusvälineellä liittyy kolme tärkeää näkökulmaa:1. Tekijänoikeudet – kuvaajan on tiedettävä saako hän kuvata kohdetta (esim. nauhoittaa tai kuvata konserttia) sekä tunnettava omiin kuviin liittyvät oikeudet2. Kuvausluvat ja julkaisuluvat – kuvaajan takataskusta on usein löydyttävä nämä molemmat3. Sananvapaus vs. yksityisyyden suoja – kuvaajan tulee olla tietoinen lain rajoitteista.b) Entä, mitkä perustelut löydätte kuvaamiselle/videoinnille ?Havainnoinnin merkitys ! Kasvun ja kehityksen tukemiseksi, tilanteen kartoittamiseksi. Saadaan myös jossain tapauksissa vanhemmille konkreettisia esimerkkejä mitä tarkoitetaan. Vanhempien osallistaminen ! Vasun tekeminen näkyväksi !Mitä pienempi lapsi, niin merkittävyys kasvaa esimerkiksi sen suhteen, miten hän pystyy kertomaan päivästään 😉c) Mikä on kuvaamisen ja julkaisun ero ? Julkaisu laitetaan johonkin julki, joka on kaikkien nähtävillä. Kuvaamista ei välttämättä edes jaeta mihinkään tallennusvälineestä, mutta kuin esimerkiksi omassa tiimissä havainnoinnin välineenä. 

# data[].attributes.body
A. Saako lapsiryhmässä kuvata/videoida?

Ei ole perustetta miksi lapsia ei saisi kuvata ilman kieltoa. Jos ei erikseen kieltoa on "lupa" kuvata.

Kuvaamme lapsia ellei tule vanhemmalta erikseen kielto.

Lasten kuvaamisessa ei ole pahaa ellei julkaista etenkään ilman vanhempien lupaa.

B. Entä, mitkä perustelut löydätte kuvaamiselle/videoimiselle

Yhteenkuuluvuuden tunne, yhteisen historian luominen, vasun perusteasiakirjassa TVT - tulee opetella teknologiavälineiden käyttöä, dokumentointi ja havainnointi.

C. Kuvaamisen ja julkaisun ero?

Julkaisuun pitää olla lupa, kuvaamisen ei välttämättä. Lapsesta voi olla kuvia esim padilla vaikka ei ole lupaa kuvata, mutta emme julkaise niitä missään esim blogi tai vanhempainillassa ym. julkaisuun tarvitsee erillisen luvan.

Tekijänoikeudet eli lapselta lupa julkaista heidän tekemiään piirrustuksia.