# data[].attributes.body
Marea Neagră este marea situată la extremitatea de sud-est a Europei. Se învecinează cu Ucraina la nord, Rusia la nord-est, Georgia la est, Turcia la sud si Bulgaria si România la vest. Marea Neagră are o formă aproximativ ovală si ocupă un bazin situat strategic la extremitatea de sud-est a Europei, dar conectat la apele îndepărtate ale Oceanului Atlantic , Marea Marmara, Dardanele, Marea Egee si Marea Mediterană.

# data[].attributes.attachment_caption
Tu știai că Marea Neagră este așa  de frumoasă ?  Fauna si Flora din Adancuri

# data[].attributes.body
Flora si fauna din Marea Neagră
Pe litoralul românesc al Mării Negre au fost identificate 131 specii de pesti, pe litoralul bulgăresc 187, turcesc 167, ucrainean 155, rusesc 112 si pe cel georgian 110 specii. După starea de conservare după criteriile IUCN, 9 specii sunt critic amenințate cu disparitia, o specie amenințată cu disparitia, 11 specii sunt vulnerabile, 4 sunt aproape amenintate cu disparitia, 139 neamenintate cu disparitia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tu știai că Marea Neagră este așa  de frumoasă ?  Fauna si Flora din Adancuri

# data[].attributes.attachment_caption
Inițial, Marea Neagră s-a numit „Axaina”, adică „albastru închis”. În vremea colonizării grecești marea se numea „Pontos Euxeinos”, adică „Marea primitoare”, poate prin preluarea fonetică a denumirii „Axaina”. Romanii au transcris denumirea sub forma „Pontus Euxinus”, folosind însă și „Mare Scythicum”, iar ulterior, în vremea împărăției Bizantine, în Evul Mediu, apar și alte denumiri ca „Marea cea mare” din documentele lui Mircea cel Bătrân și în italiana genovezilor ca „Mare maggiore”.

Calificativul „Neagră” apare în secolul al XV-lea, odată cu extinderea Imperiului Otoman.

# data[].attributes.headline
Scurt istoric – de ce numeste Marea Neagră

# data[].attributes.subject
Scurt istoric – de ce numeste Marea Neagră

# data[].attributes.body
Marea Neagră cel mai mare bazin meromictic din lume. Un lac meromictic este unul care are straturi de apă care nu se amestecă între ele. Lacurile holomictice obisnuite, pe de altă parte, experimentează cel putin o perioadă pe an în care apele de suprafată se amestecă cu apele adânci. Desi există lacuri meromictice pe tot globul, acestea sunt destul de rare. Raportul dintre lacurile meromictice și lacurile holomictice este de aproximativ 1 la 1.000.