# data[].attributes.body
Et normalt blodtryk ligger omkring 120/80. Forhøjet blodtryk ligger på 140/90 eller derover, men hvis du har diabetes, bør dit blodtryk ikke være mere end 130/85.

Rittas 119/70/74
116/78/78

# data[].attributes.body
Et normalt blodtryk ligger omkring 120/80. Forhøjet blodtryk ligger på 140/90 eller derover, men hvis du har diabetes, bør dit blodtryk ikke være mere end 130/85.

Systolik 103, 115, 116
Diastolik 77, 71, 78
Puls 74, 70, 76

# data[].attributes.body
min borger var meget træt

middags måling lå altid over 20 pga borgeren drak øl,
videregav oplysning til sygeplejske som hver gang sagde der ikke skulle gøres noget

# data[].attributes.body
taget blodsukker hver onsdag
morgen middag og aften
givet insulin hver morgen

Hansker + tag i siden af finger (ikke ødelægge nerve følse hos borgeren) eller i borgerens øre flip

# data[].attributes.body
Immunforsvaret har ødelagt betacellerne i bugspytkirtlen, så kroppen ikke længere kan producere det livsnødvendige hormon insulin.
Og bugspykkirtlen skulle lave hormon - insulin. Men det gør det ikke ved type 1 diabetes. Når der er ikke insulin, mængde af sukker i blodet stiger. Insulin sørger for, at sukker kan komme ind i cellerne og danner energii.

# data[].attributes.body
Fik kompetancer/oplæring til måle blodsukker og give insulin ( insulin oplæring nok pga corona)

sørge for dokumentere værdier

# data[].attributes.body
insulin som indsprøjtning

# data[].attributes.body
dokumentere værdier

# data[].attributes.body
Kroppen producere insulin, men i mindre mængde. Insulinen virker ikke så godt. Årsagerne til type 2-diabetes: usund kost, mangle motion, livsstilsygdom.

# data[].attributes.body
livsstilsændringer

# data[].attributes.headline
det høje indhold af sukker i blodet, men cellerne mangler sukker til at lave energi af. Sukker kan ikke komme ind i cellerne pga manglede insulin.

# data[].attributes.subject
det høje indhold af sukker i blodet, men cellerne mangler sukker til at lave energi af. Sukker kan ikke komme ind i cellerne pga manglede insulin.

# data[].attributes.body
Han ville hellere leve livet end holde sit blodsukker nede, hans kone er enig

# data[].attributes.body
blodgennemstrømningen bliver dårlig længst væk fra hjertet
(sår heler ikke da der ikke kommer sukker og ilt til at reparere selv et lille hul)

vi må ikke klippe negle på sukkersyge borgere
Vi skal være meget obs på mærker på huden ( så det ikke ender i sår og evt. amputation)

# data[].attributes.body
station 2 : moderst risiko for få diabetes 2

# data[].attributes.body
Lav Risiko for at have type 2-diabetes nu eller få det i fremtiden.

# data[].attributes.body
Bugspytkirtlen ligger mid på mellemgulvet ved siden af leveren.

Ved diabetes type 1 bugspytkirlen laver slet ikke insulin, fordi den immunoforsvaret dræber cellerne i bugspytkirtlen.

Ved diabetes type 2 bugspytkirtlen lave ikke nok insulin.

Insulin er vigtigt hormon, da hjælper til at sukker komme ind i cellerne, så cellerne kan danner energi.

Tegn på diabetes:
- tørst
-træthed
-tissetrang
-mundtørhed
-kvalme

Højt blodsukker (hyperglykæmi)
Lavt blodsukker (hypoglykæmi) mindre at 3,9 mmol

hvis vi ikke reagere man ende med at få insulinchok - bevistløs, krampetilfælde. - glukogen ind i musklen.

# data[].attributes.body
·      Find bugspytkirtlen på torsoen midt på mellemgulvet

·      Forklar en borger hvad diabetes er. (skrives ned og afleveres til underviser)

·      Diabetes er type 1. bugspytkirtlen laver ikke insulin som du skal bruge for at ilt og sukker kommer med blodet ud til dine celler, som cellerne skal bruge for til lave energi og hele dine sår.

·      Type2. fungerer din insulin ikke så godt, den kan ikke åbne døren så sukker og ilt kan komme ind i  cellerne

·      Hvad er tegn på diabetes (Tidlig opsporing)?

·      Tørst

·      Træthed

·      Tissetrang

·      Mundtørhed

·      kvalme
kløe (feks svamp pga af ekstra sukker)
UVI fordi man tisser sukker med ud

# data[].attributes.body
NIELS
tjekke at han har fået sidste insulin. Hvordan han har det osv.

Vi skal måle Nielses blodsukker. Der er mange følgesygdomme ved siden af diabetes (paradontose og huler i tænder). Derfor man skal være ekstra omhyggelig med mudhygiejnen.

Hvis der er lavt blodsukker nivaou vi skal obs på insulinchok.  Vi må give juice straks eller muslibar efter 15 min.

GERDA
tabletter mod diabetes type 2 er insulinfrgørende midler.

# data[].attributes.body
Måle blodsukker
Se om han har fået sin sidste insulin
spørge ind til hvordan han har det f.eks. om der er hovedpine træthed svedig svimmel hjertebanken osv
Bruge alle mine sanser
give sukker(æblemost  (ved lav sukker men tænker vil gi det selv ved normal).

_______________
nej
_________
Diabetes kan påvirke mundens sundhed - og omvendt. Dermed øges risikoen for parodontitis og huller i tænderne, som begge kan være følgesygdomme til diabetes.

fælles overskrift: Brug alle sanser og observer

# data[].attributes.body
·      Vil de borgere du kender selv kunne tjekke deres fødder?
ja, det kan det godt, med spejlen.  Opdager du forandringer på fødderne, så gå til din fodterapeut og få råd og hjælp til at komme problemet til livs, inden det vokser sig større. Husk henvisning fra lægen

·      Får de det gjort?

·      Er det gratis at få fodterapi, når man har diabetes?
Alle, der har diabetes, har ret til en årlig fodstatus og risiko vurdering foretaget af en fodterapeut. Det er din læge eller diabetesbehandler, der henviser dig, og du får 50 procent i tilskud fra sygesikringen.

·      Hvorfor får man hyppigere fodsår som diabetiker?
man få ikke ilt og sukker ind i cellerne og dårligt blodkredsløb.

·      Hvorfor må du ikke klippe negle på en borger med diabetes?
fordi du må få at sår, der kroppen ikke hele sig selv.

·      Hvorfor får man lettere sår på fødderne som diabetiker?
Når du har diabetes, har du et svækket immunforsvar, som betyder, at infektioner i huden hurtigere breder sig til resten af kroppen. Samtidig kan du have en føleforstyrrelse, så du ikke mærker sår på fødderne. Derfor er det vigtigt, at du dagligt tjekker dine fødder, så du kan få behandlet revner, svamp eller små sår, inden de giver dig problemer

# data[].attributes.body
øjne      - blindhed
Ved diabetisk øjensygdom (retinopati) sker der forsnævringer i øjets små blodkar, som kan give nedsat blodforsyning og blødninger på øjets nethinde. Dette kan føre til nedsat syn og i værste fald blindhed. Derfor er regelmæssig kontrol af øjnene vigtig, så begyndende skader opdages tidligt. Diabetikere har også en øget risiko for at udvikle grå stær. Du bør få undersøgt dine øjne én gang årligt

Nyrer - dialise
Ved følgesygdommen diabetisk nyresygdom (nefropati), ødelægges nyrernes fint forgrenede blodkar gradvist, så nyrerne ikke kan opretholde deres funktion. Regelmæssig kontrol af nyrerne sikrer, at en begyndende nyresygdom opdages tidligt. Selv ved en lille reduktion af nyrefunktionen begynder man en medicinsk behandling. Du bør få målt din nyrefunktion én gang årligt

Kredsløb - blodproper
Komplikationer i hjerte og kredsløb skyldes åreforkalkning, hvor blodårerne forsnævres. Dette medfører i alvorlige tilfælde blodpropper – typisk i hjerte, hjerne og ben. Diabetes giver i sig selv øget risiko for åreforkalkning, men overvægt, rygning og en generel usund livsstil er også alvorlige risikofaktorer. Du bør få målt dit blodtryk hver tredje måned og dit kolesteroltal mindst én gang om året

Nerver - amputation  Nerver Diabetisk nervesygdom (neuropati) opstår pga. dårlig blodomløb og beskadigelse af nerverne. Det er oftest arme, ben og indre organer, der rammes.

# data[].attributes.body
_____
Du får som på apotek mere og mere tilskud hen over året
_____
fordi man ikke får ilt og sukker ud til cellerne og dårligt blodkredsløb
____________
du må ikke klippe negle da de kan få sår
___________________
dårlig kredsløb
Hvorfor skal jeg tjekke mine fødder? Når du har diabetes, har du et svækket immunforsvar, som betyder, at infektioner i huden hurtigere breder sig til resten af kroppen. Samtidig kan du have en føleforstyrrelse, så du ikke mærker sår på fødderne. Derfor er det vigtigt, at du dagligt tjekker dine fødder, så du kan få behandlet revner, svamp eller små sår, inden de giver dig problemer

# data[].attributes.body
Hjerte og kredsløb Komplikationer i hjerte og kredsløb skyldes åreforkalkning, hvor blodårerne forsnævres. Dette medfører i alvorlige tilfælde blodpropper – typisk i hjerte, hjerne og ben. Diabetes giver i sig selv øget risiko for åreforkalkning, men overvægt, rygning og en generel usund livsstil er også alvorlige risikofaktorer. Du bør få målt dit blodtryk hver tredje måned og dit kolesteroltal mindst én gang om året. Nyrer Ved følgesygdommen diabetisk nyresygdom (nefropati), ødelægges nyrernes fint forgrenede blodkar gradvist, så nyrerne ikke kan opretholde deres funktion. Regelmæssig kontrol af nyrerne sikrer, at en begyndende nyresygdom opdages tidligt. Selv ved en lille reduktion af nyrefunktionen begynder man en medicinsk behandling. Du bør få målt din nyrefunktion én gang årligt. Øjne Ved diabetisk øjensygdom (retinopati) sker der forsnævringer i øjets små blodkar, som kan give nedsat blodforsyning og blødninger på øjets nethinde. Dette kan føre til nedsat syn og i værste fald blindhed. Derfor er regelmæssig kontrol af øjnene vigtig, så begyndende skader opdages tidligt. Diabetikere har også en øget risiko for at udvikle grå stær. Du bør få undersøgt dine øjne én gang årligt
Nerver Diabetisk nervesygdom (neuropati) opstår pga. dårlig blodomløb og beskadigelse af nerverne. Det er oftest arme, ben og indre organer, der rammes. I fødderne viser det sig oftest ved smerter og/eller nedsat følesans. Derfor er det vigtigt, at du holder øje med, at du ikke har vabler eller sår på dine fødder, da de har svært ved at hele. Selv små fodsår skal behandles med det samme, da de kan føre til alvorlige sår og i værste fald til amputationer. Du bør få undersøgt dine fødder hos lægen eller en fodterapeut mindst én gang om året. Beskadigelse af nerverne i de indre organer kan give komplikationer i mave- og tarmsystemet (gastroparese), rejsningsproblemer hos mænd og tørhed i skeden ved seksuel ophidselse hos kvinder. Øvrige følgesygdomme › Nedsat blodforsyning til knogler kan føre til skøre knogler › Øget og sukkerholdigt spyt i munden kan øge risikoen for huller i tænderne og svampeinfektioner › Højt blodsukker, problemer med sårheling og ændringer i kæbeknoglerne øger risikoen for tandkødsbetændelse og paradentose › Depression og angst, fordi det er svært at have en kronisk sygdom, hvor man selv skal udføre en stor del af behandlingen Typer af følgesygdomme Dia_M65_Følge_3-6_2013.indd 5 28/