# data[].attributes.attachment_link.description
It was not possible to log you back ind, please check your network settings...

# data[].attributes.attachment_link.description
It was not possible to log you back ind, please check your network settings...

# data[].attributes.headline
Atomkraft som en del af løsningen på klimakrisen

# data[].attributes.subject
Atomkraft som en del af løsningen på klimakrisen

# data[].attributes.body
Fire førende klimaforskere mener, at atomkraft er en midlertidig løsning at skaffe CO2-neutral energi på, indtil de mere bæredygtige energiproduktionsmetoder bliver bedre.
Atomkraftværker er dyre og tager lang tid at bygge

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Vi skriver til jer for at tilskynde jer til at arbejde for udviklingen og udnyttelsen af sikrere atomenergisystemer. Fordi fortsat modstand mod atomkraft truer menneskehedens evne til at modvirke farlige klimaforandringer."

Man skulle tro, at udsagnet stammede fra industrien, fra energiselskaber eller fra politikere. Men støtten til atomkraft kommer denne gang fra uventet kant - fra fire af verdens mest anerkendte klimaforskere, dr. James Hansen fra Columbia University, dr. Ken Caldeira fra Carnegie Institution, dr. Kerry Emanuel fra MIT, Massachusetts Institute of Technology og dr. Tom Wigley fra University of Adelaide.

De er så bekymrede for den globale opvarmning, at de i denne uge i et opsigtsvækkende åbent brev til "de, der har indflydelse på miljøpolitik, men som er modstandere af atomar energi", skrev, at tiden er moden til atomkraft.

"Med den globale opvarmning og et CO2-udslip, der stiger hurtigere end nogensinde, har vi ikke råd til at vende ryggen til en teknologi, der har potentialet til at fjerne en stor del af vores CO2-udslip", skriver de og understreger, at vedvarende energi som solenergi og biomasse vil spille en rolle i en fremtidig energiøkonomi, men at disse energikilder ikke kan vokse hurtigt nok til at kunne levere så billig og stabil energi på en skala, som den globale økonomi kræver.

"Mens det er teoretisk muligt at stabilisere klimaet uden atomkraft, er der i den virkelige verden ingen troværdig vej til at kunne det uden også at inkludere atomkraft som en vigtig bestanddel", skriver de fire forskere.

De svære valg

Lars Aagaard, administrerende direktør for Dansk Energi, brancheforeningen for energiselskaber i Danmark, er enig.

"Grundlæggende mener jeg, de har ret. Klimaudfordringen er så presserende, at vi ikke længere har den luksus kun at bruge førsteprioritets teknologier som vindmøller og solceller, men at vi også bliver nødt til at arbejde med teknologier, der gør en forskel på makroniveau. Atomkraft er et af svarene," siger Lars Aa-gaard, der mener, at der er brug for et både-og.

"Hvis vi skal få nedbragt CO2-udslippet i det tempo, vi skal, så kommer vi til at bruge rigtig mange forskellige løsninger i kombination. Også nogle, der ikke lige er vores førstevalg," siger han og nævner atomkraft som én teknologi og CO2-lagring som en anden, hvor man pumper CO2 ned i undergrunden i stedet for op i atmosfæren.

"Men i Danmark har jeg aldrig mødt en kommerciel aktør, der har været interesseret i atomkraft. Aldrig. Det er der overhovedet ikke økonomi i. Der er ikke plads i markedet."

Affaldsproblemet

Netop omkostningsspørgsmålet er et kardinalpunkt, ikke bare for de grønne organisationer, men også for industrien og andre klimaforskere. Dr. Daniel Kammen er direktør for Berkely Institute of the Environment ved University of California:

"Atomenergi er CO2-venligt i anvendelsesfasen, men problemet med nuklear energi, som den ser ud i dag, er: omkostningerne og ekstreme ulykker," siger han til the Climate News Network og fremhæver, at et atomkraftværk, der genererer 1.500 megawatt, kan koste op til 10 milliarder dollar og tage 10 år at bygge. Som modreaktion på de fire forskeres brev offentliggjorde tre amerikanske miljøorganisationer - Friends of the Earth, Sierra Club og Greenpeace - deres eget modsvar, og blogger Joseph Romm ved Liberal Center for American Progress skrev, at "det ikke er den grønne bevægelse, der har forhindret byggeriet af nye atomkraftværker i USA i de seneste årtier. Det er industrien. Fordi det er så dyrt, hvis det skal være sikkert."

Tarjei Haaland, klima- og energiekspert ved Greenpeace Danmark, nævner, at Greenpeace mener, at vi kan undgå atomkraft og stadig nå klimamålet.

"Det kortsigtede klimaproblem går ud på, at vi inden 2020 skal have det globale drivhusgasudslip til at toppe og så falde, hvis det skal redde klimaet. Inden for de næste 10 år kan nye atomkraftværker ikke bidrage til noget som helst, fordi de erfaringsmæssigt tager mindst 10 år at bygge. Desuden koster de enormt meget at bygge, så de penge, der går til atomkraftværker, og som ikke kan levere noget som helst i den periode, går væk fra de vedvarende energikilder, der faktisk kan nytte noget," siger han og kalder atomkraften farlig, ikke bæredygtig og som en energikilde, der efterlader sig et gigantisk affaldsproblem, der overhovedet ikke er løst.

Han bakkes op af Andrew C. Revkin på The New York Times-bloggen Dot Earth, der nævner, at man i debatten lige så vel kunne nævne fire andre indflydelsesrige klimaforskere, der ser helt andre udveje for klimaet end atomkraft.

"Amory Lovins, Joe Romm og Mark Jacobsen ville være uenige med deres brev. Det vil jeg vædde med. Og jeg ved, at mange andre energi- og klimaanalytikere ville skrive under med det samme, eksempelvis nobelpristageren i fysik Burt Richter og energisekretæren Ernest Moniz."

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi får brug for atomkraft, hvis vi vil redde kloden for klimaforandringerne, lyder det overraskende i et åbent brev fra fire af verdens førende klimaforskere. Men nye atomkraftværker tager så lang tid at bygge og er så dyre, at de ikke når at modvirke klimaforandringerne, før det er for sent, lyder modsvaret.

# data[].attributes.body
- Med udgangspunkt i den neorealistiske teori om international politik, muligheder og udfordringer i forhold til at opnå en bindende international løsning om begrænsning af CO2-udledningen

- I forbindelse med diskussionen skal der være en kort refleksion over den udvalgte energiproduktionsmetodes potentiale i forhold til at begrænse den globale CO2-udledning.