# data[].attributes.body
nye muligheder

Nye muligheder:

Vi har erfaret os af ud fra vores institution besøg, at vi frem over vil bruger musik fra højtaler til at lavet rytmik og bevægelse, da vores børnene var helt vildt med vi har oppe og danse rund, men på samme måde med vores mindfullnes, var det rigtig rart for børnene at for lov til at ligge os slappe af til stille musik og give hinanden massage.

# data[].attributes.body
Smtte

Sammenhæng: Sammenhæng: Vi har ca. 6-10 børn som vi skal lave et bevægelse og rytmik forløb.

Forløbet skal forgå på stuen hvor der vil være en pædagog og en kommende pædagogiske assisterer.

Ud fra vores mål med sanser og motorik vil i gå ud fra den gode motoriske cirkel, Erikson Piaget og sprog.

Den gode motoriske cirkel fortæller os at når barnet bevæger sig skaber de positiv respons og når barnet får positiv respons fra omverden udvikler det selvtillid og troen på sig selv.

Når vi ud fra Erikson snakker om tillid, for barnet tillid til omsorgsperson ved at vi anderkender barnet, og på den måde styrker det også deres selvtillid.

Mål: Målet med aktiviteten er at børnene skal gennem føre vores rytmik forløb. De skal styrke børene vestibulære, taktile og kinistetisk sans, samt deres grundmotorik igennem rytmik lege.

Tegn: Det vi skal ligge mærke til er om det individuelle barns sansemotoriske udvikling er alderens svarende med deres udviklingstrin.
Vi kan både under og efter aktiviteten lægge mærke til tegnende

Har ud fra vil vi jo også bruge Piaget teori om de kognitive skemaer og, vi vil så bruge det motoriske skema og, ud af det så om det enkelte bare her erfaret noget af udfordringer før og om de er blev lagret i deres hoved

Evaluering:

Vi har evalueret barn til voksen. Børnene synes det var nogle rigtige sjove lege og en god oplevelse og var rigtig bidt af den.

Vi har også evalueret voksen til voksen, vi synes det var et rigtig godt forløb alle børnene var deltagende og ville rigtig gerne lege med. da vi havde kørt de 3 aktiviteter igennem vi børnene gerne lege mere de ville rigtig gerne det mere jeg gik mig over sø og land, od ud af det kan vi kun konkluder at det var noget der lige faldt i børnene smag.

# data[].attributes.body
Fremlæg indholdet på rytmik forløbet smttemodel
i må gern ivs film og billeder, begynde jeres valgt af indhold med teori piaget haver gartner vyogsky
fremlæg jeres model fra jeres krative bevægelse rum og begrund det.
alt i alt en 30 min
9:15-12:00.

# data[].attributes.body
Hvilken betydning har indretningen af en legeplads eller et rum for børns lyst til at deltage i forskellige bevægelsesaktiviteter?

-  Omgivelserne og indretningen giver motivation, og kreativitet ved leg til børnene. Det giver rig mulighed for kropslige udfoldelser. Det giver børnene fantasi og nytænkning ved at de bruger tingene til forskellige og nye formål. Det skal være sikkert at færdes i, men skal samtidigt udfordre brugerne til at afprøve sig selv kropsligt og udvikle nye sansemotoriske færdigheder. Som PA skal vi støtte børnene i deres kreativitet og fantasi.

Hvilke fordele og ulemper er der ved hhv. inde- og uderum?

- Det er først og fremmest inde arealerne der kan være en udfordring, indretning i inde rummene består ofte af smalle gange, små kvadratiske og ofte tungt møblerede. Støjniveauet i et inde

rum er også højere end andre steder og man skal huske at lufte ordentligt og ofte ud.

Fordelene ved inde rum er at du kan benytte dem i alt slags vejr, og de kan ændres og indrettes relativt nemt efter behov.

Det negative ved uderum er at det er bygget ud fra voksnes synspunkter med fast inventar og mange regler, som sjældent er et frirum for eksperimenterende bevægelseslege.

Uderummene bør derimod værne om børnenes egne bevægelseskultur hvori lysten til at klatre, løbe, springe, kravle og svinge understøttes af varieret og fantasifulde bevægelsesmiljøer. Først og fremmest skal uderummene passe til børnenes behov og udfoldelser.

# data[].attributes.body
Nonverbal kommunikation

- Det er forskellige former for kommunikation, den nonverbale er en kommutationsform hvor sender og modtager ikke bruger ord, det vil sige de der er gennem skrift eller tegn og fagter

I vores case er der mange eksempler på nonverbal kommunikation

Fx da pædagogen tager fat drengede og skubber dem tilbage i rundkredsen.

Fx Da pigen holder sig for ørerne.

Da pædagogen skubber dem tilbage til rundkredsen, vi tror hun gør det for ikke at forstyr legen, men stadig for at få drengende med i legen.

Da den lille pige holder sig for ørerne viser hun at musikken er for høj.

- Nonverbal kommunikation er vigtigt for 0-3 årige fordi deres ordforråd ikke er fuldt udviklet, og de kan have svært ved at sætte ord på deres følelser og det de vil.

- Man kunne motivere dem ved at give dem medbestemmelse. Vi vil fortælle dem at hvis de synger med den første sang, kan vi synge giraffen gumle bagefter.

- De bliver motiveret til at deltage i aktiviteten. Musikken gør dem også lidt mere engageret og giver dem lyst til at danse og bevæge sig.

- Musikken kan være med til at fremme energi og glæde hos børnene i aktiviteten.

- Musikken kan være med til at inspirer og igangsætte en aktivitet.

-Musikkens rytme kan være styrende for aktiviteten

-Musikken kan være med til at fremme energi og glæde i aktiviteten

# data[].attributes.body
Det vigtigste sanser hos de 0-3 årige er de 3 primære, altså muskel-og ledsansen, den vestibulære og den taktile sans og høre sansen.

Eksempel: Vi kan styrke muskel- og ledsansen, vestibulære og den taktile sans. Ved at lave en forhindringsbane, hvor man kravler over og under ting, går på en balance bum, går på platter med forskellige mønstre og former.

Denne aktivitet styrker også deres rum og retning evne.

Aktiviteten styrker også deres synssans, da synet hænger sammen med balancen, det er meget svære at skulle gå balance med lukket øjne.

Eksempel: Vi kan også styrke de forskellige sanser hver for sig, vi kan fx styrke den vestibulære sans ved et balance bræt, her kommer muskel- og ledsansen også i spil da du helt automatisk laver spændinger i muskler og led.

Vi kan styrke taktilsansen ved fx baby massage både mellem voksen og barn og barn til barn.

Grov og fin motorik er når vi styrker børnene grov motorik er deres store muskel grupper, som dem de bruger når de bevæger arme og ben  og krop. De fin motoriske bevægelser, er det de gør med fingrene, øjne, mund og mimik. Fin motorikken er der fx gør vi kan holde på en gaffel mens grov motorikken holder en oprejst.

Det er derfor vigtigt vi styrker børnenes fin motorik, da det er en deles af deres udvikling, det giver barnet nogle kropserfaringer, for hver gang vi laver aktiviteter med grov og fin motorik bliver det lagre i vores kognitive skemaer og giver dem for hver gang et mere nuanceret kropskema.

Det er vigtigt at styrke barnets motoriske kompetencer, da det også spiller en vigtig rolle med hensyn til det sociale. Hvis barnet er motorisk hæmmede kan det gøre at andre børn ikke har lyst til at lege med det. Fx hvis de skal spille fodbold, kan barnet ikke være med og det vil eksludere barnet fra fællesskabet.

Derfor kan man ud fra fx læreplanstemaet krop og bevægelse styrke deres grov- og finmotorik.

# data[].attributes.body
Smtte-model

Sammenhæng: Vi har ca 7-10 børn som vi skal lave et bevægelse og rytmik forløb.

Forløbet skal forgå på stuen hvor der vil være en pædagog og en kommende pædagogiske assisterer.

Mål: Målet med aktiviteten er at børnene skal gennem føre vores rytmik forløb. De skal styrke børene vestbulære taktile og kinistetisk sans, samt deres grundmotorik igennem rytmik lege.

Tegn: Det vi skal ligge mærke til er om det individuelle barns sansemotoriske udvikling er alderens svarende med deres udviklingstrin.
Vi kan både under og efter aktiviteten lægge mærke til tegnende

Tiltag:  Først skal vi synge ”10 indianerbørn”. Vi vil bede børnene om at stille sig i en rundkreds og vi vil selvfølgelig også selv deltage. Derefter vil vi starte med at synge og vise fagterne samtidig med at vi synger.

Når vi er færdige med at synge den sang, skal vi synge ”jeg gik mig over sø og land” på højtaleren. Samtidig med at vi hører den vil vi gøre det han gøre i sangen. Vi vil synge med og prøve at engagere børnene.

Herefter vi vil have børnene til at falde til ro. Det vil vi gøre ved at lave baby massage. Alle børnene skal derfor lægge sig ned på gulvet og finde sammen to og to, så de kan give hinanden massage.

Evaluering:

# data[].attributes.body
Rytmik forløb.

Vi vil tage på institutions besøg i Kildeholm i Stenløse. Hvor vi vil lave et rytmik forløb, det vil være 3 aktiviteter.

Den først vil være en sangleg med fagter (10 små indianer børn) hvor børnene skal synge med.

Denne aktivitet laver vi for at styrke børnenes kropsbevidsthed og deres sproglige udvikling.

Den anden aktivitet vil være endnu en sang hvor børnene skal synge og danse med til (jeg gik mig over sø og land)

Denne aktivitet laver vi for styrke børnenes vestibulære sans, deres kropsbevidsthed og igen deres sproglige udvikling.

Og til sidst i forløbet skal børnene lave børnene massage, med lidt mindfulness, her bliver børnene igen bevist og deres krop.

Når børnene styrker deres kropsbevidsthed, lagre børnene deres motoriske erfaringer i deres hoved i deres kognitive kropskemaer.

Jo flere erfaringer og mere nuanceret kropsbevidsthed og jo større kropsbillede

# data[].attributes.body
Vores aktivitet er rytmik lege, men sange til

Vi vil lave en aktivitet med rytmik og sang, hvor børene skal lytte til en sang (jeg gik mig over sø og land) hvor efter vi så danser til sange og udføre de som sangen beskriver.

Denne aktivitet styrker deres vestibulære sans deres muskel- og ledsansen og deres høresans. Vi har dog valgt primære at ligge vægt på den vestilbulære sans, da det er den der kommer mest i spil af de 3 primære sanser.

Vores aktivet går ud på at børnene skal danse rundt og lytte til musikken, og derefter udføre hvad der bliver sunget om.