# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lastenkodeissa ja nuorisokodeissa arjesta pyritään luomaan mahdollisimman kodinomaista, turvallista ja kuntouttavaa. Normaalin arjen lisäksi eri laitoksilla on luonnollisesti omia erityisalueitaan, erityisen kiinnostuksen kohteita ja osaamisen alueita.

Näitä erityispiirteitä ja laitosten erilaista profilointia kannattaa tarkastella siinä vaiheessa kun etsitään lapselle sijaishuoltopaikkaa.
Sijaishuoltopaikan valinta

Mistä arki muodostuu?

Tyypillinen arki muodostuu lastensuojelulaitoksissa seuraavantyyppisistä asioista.

1. Päivärytmi

Päivärytmi pyrkii olemaan mahdollisimman säännöllinen ja rutiininomainen. Säännöllisyys tuo lasten elämään ennustettavuutta, turvallisuuden tunnetta ja tunnetta elämänhallinnasta. Päivä etenee normaalien rutiinien mukaisesti; aamupala, koulu/kerho/päivähoito, lounas, päiväunet, välipala, päivällinen, ulkoilua/leikkiä/harrastuksia, iltapala, nukkumaanmeno. Huostaan otetuille lapsille normaali arki itsessään on jo kuntouttavaa ja säännöllisen päivärytmin opetteluun voi kulua runsaasti aikaa ja hoitohenkilökunnan resursseja.

2. Harrastukset

Kaikille lapsille pyritään löytämään heidän kiinnostustaan vastaavia harrastus- ja liikuntamahdollisuuksia. Yksilökohtainen harrastusmahdollisuuksien kartoittaminen ja hyödyntäminen on erittäin tärkeää lapsen hoidon ja kuntoutumisen näkökulmasta.

3. Lasten palaverit

Lasten asioissa pidetään monenlaisia palavereja vaihdellen eri laitosten käytäntöjen mukaan. Tyypillisiä ovat laitoksen sisäiset osastopalaverit, joissa käydään läpi lapsen arkea ja tilannetta. Palavereissa laaditaan lapselle kasvatus- ja hoitosuunnitelma ja/tai arvioidaan sitä yhdessä muiden työntekijöiden kanssa.

Palavereja pidetään luonnollisesti myös lasten vanhempien kanssa sekä erilaisia viranomaispalavereja, esimerkiksi koulun kanssa. Tavoitteena on lapsen kokonaisvaltainen hyvinvoinnin lisääntyminen ja lapsen edun mukainen kehitys.

4. Koti-illat

Jotta elämä laitoksessa olisi mahdollisimman kodinomaista, niin useat laitokset järjestävät niin sanottuja koti-iltoja, jolloin kaikki asukkaat ovat kotona. Koti-illoissa puuhastellaan yhdessä ja tavoitteena on lisätä lasten ja nuorten yhteenkuuluvuuden tunnetta ja hoitopaikan yhteishenkeä.

5. Yhteistyö lapsen syntymävanhempien kanssa

Lapsen tasapainoisen kehityksen, lapsen huollon jatkuvuuden ja sijaishuollon onnistumisen kannalta tärkeää on sijaishuoltopaikan yhteistyö lapsen syntymävanhempien kanssa sekä sijoittajan yhteistyö perheen ja lapsen kanssa.
Yhteistyö syntymävanhempien kanssa

6. Hoidossa käytettäviä menetelmiä

Useissa laitoksissa käytetään omahoitajaa eli lapselle nimetään saapumisvaiheessa omahoitaja/-t, jotka ovat päävastuussa lapsen asioista. Omahoitajan tehtävänä on tukea lasta kotiutumaan laitokseen, luoda kokonaiskuvaa lapsen sen hetkisestä ja aikaisemmasta elämästä ja kasvuympäristöstä, pitää yhteyttä viranomaisverkostoihin, rakentaa lapsen arkea laitoksessa jne.

Perhekeskeisyys on pääsääntöisesti lastensuojelulaitosten työtapana. Perheiden kanssa pyritään hyvään yhteistyöhön ja tarkoituksena on yhteisten tavoitteiden luominen lapsen kasvua koskevissa asioissa, lapsen ja vanhempien välisen yhteydenpidon edellytysten luominen sekä yleinen lapsen ja perheen välisen suhteen tukeminen.

Toiminnallisuus on osoittautunut hyväksi tavaksi työskennellä huostaan otettujen lasten ja nuorten kanssa. Erilaiset seikkailu-, toimintaelämykset ja kokemukset ovat hyvä lähtökohta lapsen kuntoutumiselle. Toiminnallisuuden kautta päästään usein pureutumaan myös vaikeisiin tunne-elämän ongelmiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lastenkoti, nuorisokoti - Lastensuojelun käsikirja - THL

# data[].attributes.attachment_link.description
Lastenkodeissa ja nuorisokodeissa arjesta pyritään luomaan mahdollisimman kodinomaista, turvallista ja kuntouttavaa. Normaalin arjen lisäksi eri laitoksilla on luonnollisesti omia erityisalueitaan, erityisen kiinnostuksen kohteita ja osaamisen alueita. Näitä erityispiirteitä ja laitosten erilaista profilointia kannattaa tarkastella siinä vaiheessa kun etsitään lapselle sijaishuoltopaikkaa. Sijaishuoltopaikan valinta Tyypillinen arki muodostuu lastensuojelulaitoksissa seuraavantyyppisistä asioista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lastensuojelulaki 417/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta 361/1983 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Raunila Jyväskylässä, Ritvala Vääksyssä ja Suvilinna Turussa ovat 7-paikkaisia kodinomaisia, kuntouttavaa sijaishuoltoa tarjoavia lastensuojelulaitoksia kouluikäisille vaativahoitoisille lapsille, jotka tarvitsevat turvallista ja tukevaa yhteisöä sekä ammatillisesti toimivia aikuisia kasvunsa tueksi. Yksiköidemme henkilökunta omaa vankan kokemuksen lastensuojelun ja sijaishuollon kentältä. Heidän osaamistaan sekä ammattitaitoa ylläpidetään jatkuvan koulutuksen sekä säännöllisten yksilö -ja ryhmätyönohjausten ja nuorisopsykiatrin konsultaatioiden keinoin.

Erityisyksiköt:

Erityisnuorisokoti Pärske Vantaalla on tarkoitettu neuropsykiatrisesti erityistarpeisille ja/tai lievästi kehitysvammaisille12-18 -vuotiaille lapsille. Erityislastenkoti Tirlittan Kauniaisisssa on erikoistunut psykiatrisesti oireilevien lasten hoitoon.

Lastensuojelulaitokset toimivat tiiviissä yhteistyössä lasten kotikuntien lastensuojelun sosiaalityöntekijöiden, lasten vanhempien ja eri yhteistyökumppaneiden kuten lasten- ja nuorisopsykiatrian sekä koulujen kanssa. Työskentelyssä painotamme lasten ja perheiden aktiivista osallisuutta ja huomioimme lastensuojelulain mukaisen tavoitteen perheen jälleen yhdistämisestä. Yksiköissämme on käytössä SILTA®-työskentely lapsen elämäntarinan eheytymiseksi. Perheterapeuttiseen viitekehykseen perustuvan mallin avulla tuetaan huostaan otetun lapsen elämäntarinan eheytymistä vuorovaikutuksessa lapsen, lapsen vanhempien ja sijaishuoltopaikan välillä. SILTA -työtä toteutetaan lastenkodeissa koulutettujen SILTA -ohjaajien toimesta.

Lastenkotitoiminnalle on myönnetty kaksi kertaa sosiaali- ja terveyspalvelujen laatuohjelman (SHQS) kriteeristön mukainen laaduntunnustus. Työmme korkea laatu, sekä vaikuttavuus on meille kunnia-asia.

Vapaat paikat

Erityisnuorisokoti Pärskeessä on vapaana yksi paikka

Ritvalassa vapautuu yksi paikka tammikuussa 2018

Tiedustelut:
Tove Lönnqvist, puh. 050 502 0329, email tove.lonnqvist@pelastakaalapset.fi
Anu Lehto, puh. 040 739 3474, email anu.lehto@pelastakaalapset.fi

Tai suoraan lastenkodin johtajalta.

Katso video lastenkodissa kasvaneesta Anssista:

JULKAISUT
Kiinnipito lastenkodissa, Susanna Hoikkala Lastenkotitoiminnan kehittäminen Pelastakaa Lapset ry: lastenkodeissa LASTEN PALAUTTEIDEN POHJALTA, Piritta Ahonen, Helsingin yliopisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Raunila Jyväskylässä, Ritvala Vääksyssä ja Suvilinna Turussa ovat 7-paikkaisia kodinomaisia, kuntouttavaa sijaishuoltoa tarjoavia lastensuojelulaitoksia kouluikäisille vaativahoitoisille lapsille, jotka tarvitsevat turvallista ja tukevaa yhteisöä sekä ammatillisesti toimivia aikuisia kasvunsa tueksi. Yksiköidemme henkilökunta omaa vankan kokemuksen lastensuojelun ja sijaishuollon kentältä. Heidän osaamistaan sekä ammattitaitoa ylläpidetään jatkuvan koulutuksen sekä säännöllisten yksilö -ja ryhmätyönohjausten ja nuorisopsykiatrin konsultaatioiden keinoin.

# data[].attributes.body
-Lasten ja nuorten laitoshuoltoon kuuluu lastenkodit, nuorisokodit, koulukodit ja muut niihin rinnastettavat lastensuojelulaitokset, näitä ylläpitää kunta ja yksityiset tahot.
-Laitoksissa pyritään ylläpitämään mahdollisimman kodinomaista tunnelmaa, toiminnan tarkoitus on kuntouttavaa.
-Lastensuojelulaitoksissa on yksi tai useampi asuin yksikkö joissa saa olla enintään 7 lasta/nuorta ja samassa rakennuksessa enintään 24.
-Laitoksen arki muodostuu aivan tavallisista arjen asioista. Rutiinit pyritään pitämään mahdollisimman säännöllisinä, se luo tunnetta turvallisuudesta ja elämän hallinnasta. Lapsille normaali arki on jo kuntouttavaa, toisille opettelu saattaa olla hyvinkin hankalaa.
-Useissa laitoksissa käytetään "oma hoitaja" menetelmää mikä tarkoittaa sitä että jokaiselle työntekijälle jaetaan oma asiakas josta hoitaja on päävastuussa. Omahoitajan tehtävänä on tukea lasta tai nuorta ja auttaa sopeutumaan laitoselämään.
- Perhekeskeisyys on lastensuojelu laitoksissa tärkeänä osana ja perheiden kanssa pyritään tekemään paljon yhteistyötä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Valtion koulukodit on 2017-09-11.