# data[].attributes.body
Flygtning:
Et menneske, som er forfulgt på grund af race. Religion, politiske aktiviteter, nationalitet, køn, seksualitet, eller lignende og derfor ikke kan blive i sit eget land.
Trauma:
Fysisk eller psykisk skade forårsaget af voldsomme oplevelser.

# data[].attributes.headline
Støtte til børn med anden etisk baggrund end dansk - s. 485

# data[].attributes.subject
Støtte til børn med anden etisk baggrund end dansk - s. 485

# data[].attributes.body
Etnicitet:
Mennesker, som har fælles kulturbaggrund og tilhørsforhold.

# data[].attributes.headline
Hvilke forskelle er der på pigers og drenges måde at opbygge venskaber på - s. 480

# data[].attributes.subject
Hvilke forskelle er der på pigers og drenges måde at opbygge venskaber på - s. 480

# data[].attributes.body
Piger:
Er optaget af at have bedste veninder som de kan spejle sig i. Går venskaber i stykker bliver pigerne forfærdelig kede af det.
Drenge:
Opstår ofte ud fra fælles interesse, de realiserer sig mere til hele gruppen.
Er mere optaget af hvad de laver end hvem de er sammen med.
Hvis de bliver uenige råber de højt eller sloges.

For at være en god ven skal man minimum have både selvværd og selvtillid. Skal kunne sige til og fra, få ideer og selv komme med forslag til gode lege.

# data[].attributes.headline
Hvordan sammensætter du unge- og voksengrupper - s. 479

# data[].attributes.subject
Hvordan sammensætter du unge- og voksengrupper - s. 479

# data[].attributes.body
Med fordel kan tænkes både i venskaber, køn, personlighedstræk og interesser, så du tilgodeser alle.
En fælles oplevelse eller aktivitet som man kan være sammen om, kaldes for det fælles tredje.

# data[].attributes.body
En ide at lave større grupper så der er plads til de stille og frembrusende.
Målet er trivsel, og at der skal være plads til alle børn

# data[].attributes.headline
Ekstroverte/introverte , typiske tegn s. 476

# data[].attributes.subject
Ekstroverte/introverte , typiske tegn s. 476

# data[].attributes.headline
Forskellige personlighedstræk i gruppen - s. 474

# data[].attributes.subject
Forskellige personlighedstræk i gruppen - s. 474

# data[].attributes.body
Ekstrovert eller udadvendt:
Betyder, at man får energi ved at være sammen med andre mennesker.
Er optaget af omgivelsernes feedback og af at præstere.
Kan opleve fordomme at de er overfladiske og ikke for kloge
Introvert eller indadvendt:
Betyder, at man får energi ved at være alene. Er optaget af deres eget indre univers.
De bliver let overstimuleret af indtryk og har brug for at trække sig tilbage og fordøje .
Fordomme at de er kedelige eller rejseverdenens.
Introverte mennesker er mere sensitive ens ekstroverte.

# data[].attributes.headline
Hvordan sammensætter du en gruppe - s. 473

# data[].attributes.subject
Hvordan sammensætter du en gruppe - s. 473

# data[].attributes.body
Vigtig at handle hvis du opdager at nogen mistrives.
Du kan inddrage teorier om personlighedstyper, da medlemmernes forskellige karakter giver forskellige dynamikker i en gruppe.

# data[].attributes.body
For helt små børn er tilhørsforhold vigtige, da barnet tilknytningsmønster skabes i samværet med andre. Gennem en sund tilknytning oplever barnet tryghed, sikkerhed og tilllid til verden. Dette har en afgørende rolle for barnet senere i udvikling.
Barnets tilknytningsmønster er altså med til at give barnet en grundlæggende fornemmelse af sig selv og af sig selv i forhold til andre.
Læs om tilknytningsmønstre i kap 15

# data[].attributes.body
Der sker en gensidig påvirkning i gruppen. Vi bliver derigennem præget af gruppens holdninger, adfærd og overbevisninger. Man kan derfor sige, at gruppedynamikken styrer medlemmernes adfærd.

# data[].attributes.body
Et højt selvværd og en god selvtillid er en framragende buffer mod fx mobning og giver ubesværet en god position i børnegruppen.

# data[].attributes.body
Selvværd = den opfattelse vi har af os selv. Styrkes ved fx at bliver anerkender kendt for den man er og gør.
Selvtillid = de ydre kvaliteter, som andre og en selv kan se. Det er ofte i forhold til præstation og udseende.

# data[].attributes.body
Mobning kan forståes som en uhensigtsmæssig samværkskultur i gruppen. Det er altså den sociale klima i gruppen, som ikke fungere, og ikke det enkelt barn. Måske er gruppen præget af utryghed eller optaget af , hvem der er populær og derfor bestemmer. Det kan give dårlig trives i en gruppe og medføre, at det bliver legalt at tale grimt til hinanden, drille, grine af eller holde nogen udenfor.
rrggii

# data[].attributes.body
Den rolle, man indtager i gruppen, bliver skabt ud fra gensidige forventninger til hinanden og ud fra de behov, gruppen har.
Leder:  en Formel eller uformel leder, som en central og aktiv rolle.
Nogle gange er der kamp om denne rolle.En prestigefyldt og eftertragtet rolle for mange.
Midterfelt af medløbere: De accepteret, spiller en vis rolle i diskussioner.
Passive roller = tildeles de gruppemedlemmer, som blot tåles og ikke har egentlig indflydelse. Når der træffes beslutninger, må de nøjes med en tilskuerrolle.
Perifere rolle = ikke en særligt vigtige for gruppens indre liv. Der er typisk en, der tildeles rollen som syndebuk. Det er den person som får skylden, når noget går galt i gruppen. ( det sorte får)
Dummepeter: den som alle synes ikke er for klog.
Klovnen:
Roller kan også være: tænker ud af boksen, fuld af gode ideer, der opmuntre, omsorgsfuld, dygtige og kloge. Der er ikke noget galt i at indtage rollen som fx leder eller en rolle i det store midterfelt som medløber, så længe man ikke er presset ind i den.

# data[].attributes.headline
Forskellige roller i forskellige gruppesammenhæng. - s. 469

# data[].attributes.subject
Forskellige roller i forskellige gruppesammenhæng. - s. 469

# data[].attributes.body
Uformelle grupper: spontant dannede grupper opstår ud fra fælles interesse eller sympati.
Ofte venskabsgrupper.
Formelle grupper:
Gruppen er dannet for at løse en opgave og har et fælles mål.
Bestyrelse, arbejdsgruppe på arbejde.

Alle disse grupper kaldes for social netværk. Nære og formelle relationer, som præger vores syn på os selv og andre.

# data[].attributes.body
Grupper og medlemmer, man ser op til.
Kan være en særlig person, man beundre for hendes/hans pædagogiske kompetencer.

# data[].attributes.body
Er karakteriseret ved nærhed og intimitet.
Familie og nære venner.

# data[].attributes.body
Tre gruppe medlemmer.
Der er større risiko for uenighed og mindre intimitet i større grupper, det positive er at der kommer flere indput og synsvinkler,

# data[].attributes.body
Dyade:
To mennesker der danner gruppe. To gruppemedlemmer har en relation, gruppen er et jeg, et du og et vi.
Man skal både forholde sig til sig selv og den anden.

# data[].attributes.headline
Samarbejde i forskellige grupper - s 461

# data[].attributes.subject
Samarbejde i forskellige grupper - s 461

# data[].attributes.body
Professionel arbejdsgruppe kaldes oftes team.
Team:
En Formel arbejdsgruppe, som ha fælles mål og værdisæt. Man samarbejder for at nå et mål.
Samarbejde:
Når flere personer eller en gruppe arbejder sammen om en fælles opgave eller et fælles mål.

Dette kræver at man er enig om et fælles mål.

En god kommunikation, både verbalt og nonverbalt, er altafgørende for det gode samarbejde.

# data[].attributes.headline
Roller og normer i forskellige grupper - s. 459

# data[].attributes.subject
Roller og normer i forskellige grupper - s. 459

# data[].attributes.body
Normer:
Forventninger og retningslinier for adfærd og passende opførsel.
Roller:
En rolle er summen af de forventninger og normer, som knytter sig til en bestemt opgave eller position.
I alle grupper er der nogle normer for, hvad der er socialt accepteret adfærd

# data[].attributes.headline
Hvordan påvirker gruppetilhørsforhold vores identitetsdannelse og selvforståelse. - s 458

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirker gruppetilhørsforhold vores identitetsdannelse og selvforståelse. - s 458

# data[].attributes.body
Grupper:
To eller flere individer, som er afhængige af hinanden og påvirker hinanden i et socialt samspil.
Identitet:
Træk ved en person, som kendetegner og adskiller personen fra andre.

# data[].attributes.body
At arbejde med motivation

# data[].attributes.body
Skabes udefra, individet har ikke selv kontrol over hvilke type straf eller belønning der venter.
Belønning: Ros, enerkendelse, præmie, penge, opmærksomhed

# data[].attributes.body
Når de nederste trin er dækket, har mennesket overskud til at udvikle sig selv, kreativt, udvikle sine talenter og færdigheder.
Man forsøger at realisere de ønsker og drømme man har.

# data[].attributes.body
Mennesker har behov for at blive anerkendt som dem vi er, og dermed også for vores præstationer, det vi gør.
Varierer fra person til person og fra kultur til kultur.
Nogle vil blive direkte motiveret af andres ros, mens det for andre vil være ubetydelig.

# data[].attributes.body
Vi har et medfødt behov for at være social.
Eks. Familie, venner, kollegaer, kæreste. Kan variere fra person til person.

# data[].attributes.body
Omhandler tryghed og sikkerhed.
Kan være tryghed i vores hjem.
Behov kan også være af psykisk karakter. Udsættes for mobning, usikker utryg, fordi det basale sikkerhedsbehov ikke er dækket. Er også Belastede familie , omsorgssvigt.

# data[].attributes.body
Spise, drikke, sove, varme.
Behov for at kunne overleve

# data[].attributes.body
De tre nederste er grundlæggende for, at vi kan udvikle os som menneske.
De to øverste, vi udvikler os, det bliver vi aldrig færdig med.

# data[].attributes.headline
Udfordret på vores indstilling. Vi kan eks. Ændre os efter uddannelse, har ny viden, og nye erfaringer 

# data[].attributes.subject
Udfordret på vores indstilling. Vi kan eks. Ændre os efter uddannelse, har ny viden, og nye erfaringer 

# data[].attributes.body
Kan bruge det narrative til ændring. (Modnarrativ)

# data[].attributes.headline
Som voksen har vi en kendt kasse, men opbygger en ny kasse

# data[].attributes.subject
Som voksen har vi en kendt kasse, men opbygger en ny kasse

# data[].attributes.body
Klassiske:  se nederste spalte
Operat :

# data[].attributes.headline
Kap. 14. Brug af positiv psykologi i dit arbejde til at styrke resiliensudvikling.

# data[].attributes.subject
Kap. 14. Brug af positiv psykologi i dit arbejde til at styrke resiliensudvikling.

# data[].attributes.body
Fokusere på sundhed, trivsel, på det der hjælper en person.
Hvordan man kan styrke menneskets trivsel, selværd, ressourcer til livskraft. Mennesker der trives og er lykkelige, bedre robust fysisk og psysisk. Mindfulness.

# data[].attributes.headline
Kap 14. Hvordan støttes et person til positiv ændringer/eller til at ændre kurs.

# data[].attributes.subject
Kap 14. Hvordan støttes et person til positiv ændringer/eller til at ændre kurs.

# data[].attributes.body
Gennem valg af venner. Milepæle som giver livet en særlig drejning.
evt en negativ begivenhed med venner.
En positiv begivenhed.

# data[].attributes.headline
Kap. 14. Hvordan en pædagogisk assistent støtter barnet i at udvikle resiliens 

# data[].attributes.subject
Kap. 14. Hvordan en pædagogisk assistent støtter barnet i at udvikle resiliens 

# data[].attributes.body
Stabil voksenfigur, anerkender, bekræfte. Barnet kan have brug for forklaring.

# data[].attributes.headline
Kap. 14. Beskyttelsesfaktorer uden for familien

# data[].attributes.subject
Kap. 14. Beskyttelsesfaktorer uden for familien

# data[].attributes.body
Individuelle beskyttelsesfaktorer

# data[].attributes.headline
Kap 14. Risikofaktorer opvækstmiljøet, Problemer i det sociale netværk.

# data[].attributes.subject
Kap 14. Risikofaktorer opvækstmiljøet, Problemer i det sociale netværk.

# data[].attributes.body
Positiv adapation: Barnet kan tilpasse sig på trods afrisikofaktore, sårbarhedsfaktor.
Risikofaktore: Faktorer der øger sandsynligheden for uhensigtmæssigt udvikling.
Sårbarhedsfaktorer: Forhold der forstærker ellerforværer den negative effekt af at leve med mange risikofaktorer.

# data[].attributes.body
Hvad der svækker og styrker et menneskes evne til at klare sig.

# data[].attributes.headline
Kap. 14. Mønsterbrud/Negativ, positiv social arv, Resiliens.

# data[].attributes.subject
Kap. 14. Mønsterbrud/Negativ, positiv social arv, Resiliens.

# data[].attributes.body
Mønsterbrud: mennesker som bryder med deres negative sociale arv, på trods af svær opvækst får et bedere liv.
Negativ social arv: Når børnene arver forældrenes problemer og sociale status.
Positiv social arv: Når børnene aver forældrenes mentale overskud og høje social status.
Resiliens/psykisk robusthed, mix af det medfødte og omgivelserne. Evnen til at yde modstand mod de udfordringer som barnet oplever.