# data[].attributes.body
Te uurisite subjektiivset heaolu. Aga mil viisil ikkagi uurida objektiivset heaolu?

# data[].attributes.body
Missugune on õpetajate subjektiivne heaolu võrreldes teistel elualadel töötavate inimeste subjektiivse heaoluga?

# data[].attributes.body
If we look at the education syatems with very high life satisfaction, what is similar in these systems?

# data[].attributes.body
Te uurisite subjektiivset heaolu. Aga mil viisil ikkagi uurida objektiivset heaolu?

Missugune on õpetajate subjektiivne heaolu võrreldes teistel elualadel töötavate inimeste subjektiivse heaoluga?

# data[].attributes.headline
Miks on seotud Eestis tugevalt koolikuuluvus ja eluga rahulolu?

# data[].attributes.subject
Miks on seotud Eestis tugevalt koolikuuluvus ja eluga rahulolu?

# data[].attributes.body
Kas koolide pingeridade avaldamine Eestis võib olla põhjuseks, miks õpilased tunnevad ärevust enne kontrolltöo

# data[].attributes.body
Sooline erinevus rahulolus suur Soomes, Islandil, Eestis, väikseim Tuneesias - arvaks vastupidi! Kuidas esineja kommenteeriks?

# data[].attributes.body
Kuidas vähendada tüdrukute testiärevust?
Tundub, et tegemist on olukorraga, kus tüdrukutelt oodatakse viielisi tulemusi ja tubli olemist. Kuidas vähendada ärevust ning  sellest tingitud muresid tüdrukute seas?

# data[].attributes.headline
vanemaharidus on oluline teema, mida saavad teha HTM, KOVid, koolid et vanemateni jõuaks sõnum laste toetamise olulisusest

# data[].attributes.subject
vanemaharidus on oluline teema, mida saavad teha HTM, KOVid, koolid et vanemateni jõuaks sõnum laste toetamise olulisusest

# data[].attributes.headline
Karinile: Kas suurem testiärevus = suurem ärevus (neurootilisus kui isiksuseomadus) üldse?

# data[].attributes.subject
Karinile: Kas suurem testiärevus = suurem ärevus (neurootilisus kui isiksuseomadus) üldse?

# data[].attributes.body
Kuidas erineb kooli ja kodu toetus õpilasele. Milliseid küsimusi esitati kooli toetuse kohta (kas vaid õpetaja või ka laiem toetus)?

# data[].attributes.headline
Vanemad saavad õpilasi toetada kodus küll, aga kas nad peaksid selleks ka aru saama, mis koolis toimub? Kas kool seda selgitama?

# data[].attributes.subject
Vanemad saavad õpilasi toetada kodus küll, aga kas nad peaksid selleks ka aru saama, mis koolis toimub? Kas kool seda selgitama?

# data[].attributes.body
Kui Eestis on probleeme kiusamisega, siis seda olulisem on ju sotsiaalsete oskuste ōpe nii ōpilastele kui ōpetajatele, nii kiusajatele kui kiusamise ohvritele. Homme on ōnneks SEL programmide ja tegevuse kohta isegi eraldi sessioon!

# data[].attributes.headline
Füüsiline aktiivsus. Ilmselt ei peeta silmas kehalise kasvatuse tundide arvu, vaid üldist liikumisvõimalust koolinädala vältel?

# data[].attributes.subject
Füüsiline aktiivsus. Ilmselt ei peeta silmas kehalise kasvatuse tundide arvu, vaid üldist liikumisvõimalust koolinädala vältel?

# data[].attributes.headline
Kas on õige järeldus,et Eesti õpilased pööravad liiga palju tähelepanu hinnetele? Õigemini soovile saada häid hindeid, eritipõhikoolis?

# data[].attributes.subject
Kas on õige järeldus,et Eesti õpilased pööravad liiga palju tähelepanu hinnetele? Õigemini soovile saada häid hindeid, eritipõhikoolis?

# data[].attributes.body
Mida saab õpetaja juba homme teha, et suurendada õpilaste rahulolu?

# data[].attributes.body
Kas õpetaja rahulolu (näiteks klassiõpetaja) mõjutab ka õpilaste rahulolu?

# data[].attributes.body
Kas ja kuidas teeb HTM tegelikkuses koostööd kooli pidajate ja koolidega erinevate küsimustike koostamisel, et erinevad soovid küsimustiku abil saavad ka uuritud? Või on need küsimustikud ikkagi teadlaste nägemus mida uurida?
Kas kool saab lisada oma küsimusi?

# data[].attributes.headline
Kooli ja kodu koostöö on nüüd palju olulisem kui ennem 

# data[].attributes.subject
Kooli ja kodu koostöö on nüüd palju olulisem kui ennem 

# data[].attributes.body
Kool saab ja peab lapsevanematega koostööd tegema. Praegu jääb see tihti õpetaja õlgadele, aineõpetajal üldse käed lühikesed. Koolitustest on vähe. Hoolekogu ei esinda reaalsuses lapsevanemate soove-vajadusi. Lapsevanemad ei mõista praegust kooli, selle eesmärke ja püüdlusi , muutusi (õpikäsitus, pädevuspõhine õpe, projektõpe, õpilsest lähtuv õpetjamine), nad on kinni oma lapsepõlve koolimälestustes. Kui kodus hinnetele pööratakse liiga palju tähelpanu ja võrreldakse last tema klassikaaslastega või vastupidi hindeid ignoreeritakse - mõlemad mõjutavad lapse suhtumist kooli. Lapsevanemate kaasamine õppeprotsessi võiks olla sügavam (nt asendajaid haigestunud õpetajale võiks leida just lapsevanemate seast, kaasamine õppeprotsessi planeerimisse, aktiivsed sõbralikud teavitused). Kaasamine peab olema ennetav ja palju aega pöörduma selgitustele MIKS kool teeb seda mida ta teeb (nt miks klassi võetakse HEV last ja mida see kaasa toob klassi õhkkonda ja kuidas lapsebame saaks - milliste sõnadega - aidata last sellega leppima ja õppida eriliste inimeste kõrval õppima-elama). Siis on kodupoolne tugi on lapselegi tugevam, toetavam, sõbralikum ja asjalikum. Praegu on pigem kooli ja kodu konkurets - kes on lapsele parem, rohkem head panustab..

# data[].attributes.body
"Rahulolu" on minu arvates siiski hea termin, "koolirõõm" on samuti hea termin, küll aga on nad tähenduslikult erinevad. Rahulolu on ehk püsivam tunne ning see, mis tuleks eesmärgiks seada.

# data[].attributes.headline
KOVi esindajana tunnustan Teie tegevust ja ka püüdu koostööks, on oluline, et uuringid on võrreldavad ning koostatud ja läbi viidud spetsialistode poolt

# data[].attributes.subject
KOVi esindajana tunnustan Teie tegevust ja ka püüdu koostööks, on oluline, et uuringid on võrreldavad ning koostatud ja läbi viidud spetsialistode poolt

# data[].attributes.headline
Nii OECD kui Eesti uuringud näitavad, et üldiselt ollakse rahul. Kas oleks põhjust uurida või analüüsida, mis või kes on sellise olukorra taga? Või on neid põhjusi juba uuritud? Teisalt - kas kujunenud olukord ei anna omakorda põhjust nn liigseks rahuloluks?

# data[].attributes.subject
Nii OECD kui Eesti uuringud näitavad, et üldiselt ollakse rahul. Kas oleks põhjust uurida või analüüsida, mis või kes on sellise olukorra taga? Või on neid põhjusi juba uuritud? Teisalt - kas kujunenud olukord ei anna omakorda põhjust nn liigseks rahuloluks?

# data[].attributes.headline
Poisid tunnetavad rohkem arengut toetavat tagasisidet... Kas võib olla nii, et poistele pööratakse rohkem tähelepanu. Arvatakse, et tüdrukud on iseenesest arenemisvõimelisemad?

# data[].attributes.subject
Poisid tunnetavad rohkem arengut toetavat tagasisidet... Kas võib olla nii, et poistele pööratakse rohkem tähelepanu. Arvatakse, et tüdrukud on iseenesest arenemisvõimelisemad?

# data[].attributes.body
Kuidas lõigata läbi see nõiaring, mis saab alguse koolist ning kandub ka tüdrukute edasisse ellu täiskasvanutena ja kajastub soolises ebavõrdsuses mitmes valdkonnas: vaesed tublid ja targad tüdrukud, kuid pidevas ärevuses ja adekvaatse tagasiside näljas?

# data[].attributes.body
Äärmiselt rikkalikud andmed - kas on plaanis rahulolu-uuringust ka kitsamaid artikleid, analyyse avaldada?

# data[].attributes.headline
Õpilastele halvasti ütlemine ja naeruvääristamine on väga valus teema peeglisse vaatamiseks.

# data[].attributes.subject
Õpilastele halvasti ütlemine ja naeruvääristamine on väga valus teema peeglisse vaatamiseks.

# data[].attributes.headline
Milliseid sotsiaalseid oskusi vajab õpetaja, et ennast kehtestada teda naeruvääristava õpilase ees?

# data[].attributes.subject
Milliseid sotsiaalseid oskusi vajab õpetaja, et ennast kehtestada teda naeruvääristava õpilase ees?

# data[].attributes.body
Any examples of countries/regions that have cohesive multidisciplinary teams working for the benefit of the students?

# data[].attributes.body
You said that the support system should not have too many agencies. Would you comment more on that. How to organise support beyond school? One agency covering everything=?

# data[].attributes.body
Kuidas julgustaksite vanemaid ja õpetajaid, kes kardavad keelekümbluse ja üldse varajase mitmekeelsuse puhul laste emakeeleoskuse pärast?

# data[].attributes.body
Kas ja mis on Sandra ōppimise aja ja praeguse aja vōrdluses keelekümblusklassis muutunud?

# data[].attributes.body
Kas oleks aeg juba teha ühtset kooli, kuhu aga oleks meie kvaliteetne ja äge keelekülmbusmeetod vene lastele juurutatud ja vene lapsed (ja nende vanemad) jääksid koolile sama väärtuslikud kui eesti emakeelega lapsed (vanemad)
(Keelekümbluses vee koolis õppiva lapse ema)

# data[].attributes.body
Ütlesite, et õpetajate seas on levinud ksenofoobia. Kas me liiga lihtsalt ei sildista inimesi ksenofoobideks? Ehk siis kas võib olla, et tegemist ei ole ksenofoobiaga, vaid pigem teadmatusega - ja sugugi mitte agressiivse/ negatiivse teadmatusega?

# data[].attributes.body
Ütlesite, et kui pagulaspere tulemas, siis teete n-ö põliselanikega selgitustööd ja harimist kultuuri osas. Kas on ka teistpidist harimist - ehk siis kui inimene tuleb teistsugusesse kultuuriruumi, siis haritakse/ õpetatakse ka teda, mismoodi Eestis kombeks on?

# data[].attributes.body
Kas teie arvates tuleb toetada eelkõige Eesti õpetajate oskuste, teadmiste või hoiakute arengut, et nad oleks valmis eri lastega töötama?

# data[].attributes.body
Milleks tõlkida? Kas ei tundu, et nn 0-keeleoskusega uussisserändajatele toimiks just keelekümblus kõige paremini?  Mis takistab (kultuuriga kohanemine vms?

# data[].attributes.headline
Kas eesti keeles võib kasutada tänapäeval sõna "mustlased"?

# data[].attributes.subject
Kas eesti keeles võib kasutada tänapäeval sõna "mustlased"?

# data[].attributes.headline
tegite ühe suulise värbamiskuulutuse, mis on järelevalveametniku palk ja motivatsioonipakett

# data[].attributes.subject
tegite ühe suulise värbamiskuulutuse, mis on järelevalveametniku palk ja motivatsioonipakett

# data[].attributes.body
usaldus, hirmu puudumine
tund huvitav, kui õpetaja entusiastlik
omavaheline suhtlus võiks toimuda ka kooliväliselt
koolikeskkonna kõik osalised on olulised

# data[].attributes.body
Mis on nende arust õpilast toetav tagasiside?

Mis on nende arust muutunud õpikäsitus?

Kas nemad käivad Huivtavas koolis?

# data[].attributes.headline
Õpilastele. Kodu toetus on tähtis - näitavad uuringud. kas ja milline kodu ja kooli koostöö on teie arvates 

# data[].attributes.subject
Õpilastele. Kodu toetus on tähtis - näitavad uuringud. kas ja milline kodu ja kooli koostöö on teie arvates 

# data[].attributes.body
Rääkisite, mismoodi õpetajad teile ja teie ettepanekutele vastu tulnud. Kuidas teie omalt poolt tulete õpetajate ettepanekutele vastu?

# data[].attributes.headline
Kas on mõni konkreetne näide oma koolist, kuidas on õpilasi kaasatud ja nende arvamusega arvestatud ?

# data[].attributes.subject
Kas on mõni konkreetne näide oma koolist, kuidas on õpilasi kaasatud ja nende arvamusega arvestatud ?

# data[].attributes.body
Mis on nende arust oskused, mida on vaja tulevikus? Kuidas nad õpivad emotsioonidega toime tulema?

# data[].attributes.headline
kas teie koolis räägivad õpetajad õnnest ja õnnelikuks olemisest

# data[].attributes.subject
kas teie koolis räägivad õpetajad õnnest ja õnnelikuks olemisest

# data[].attributes.body
Kas sooviksite rohkem vastutust ning valida ise õppeaineid juba gümnaasiumis või põhikoolis või piisaks nt erialaharudest?

# data[].attributes.body
Mis on need 2-3 mõtet, mille nemad tänasest konverentsist kaasa võtavad ja edasi arutavad?

# data[].attributes.body
- õpilaste toetamine ja mõistmine
- kooli kuuluvustundele tähelepanu pööramine

# data[].attributes.headline
Õpilaste kaasamine on oluline ja et see reaalselt jõuaks ka õpetajani ja et nende arvamusi ka päriselt kuulatakse. 

# data[].attributes.subject
Õpilaste kaasamine on oluline ja et see reaalselt jõuaks ka õpetajani ja et nende arvamusi ka päriselt kuulatakse. 

# data[].attributes.body
Iga õpilane on oma kooli nägu 😊 / Väljakutse on lapsevanemate kaasamine protsessi 👪 / EESKUJU 💛 / “Õpetaja kui tark sõber!” / Me ei pea toonitama, et õpilased on õnnetud! / Huvi aine vastu kasvab ka kooliväliselt (nt huviring)!

# data[].attributes.headline
Võtame kaasa: rohkem liikumist ja positiivsed suhted ka keerulistes olukordades.

# data[].attributes.subject
Võtame kaasa: rohkem liikumist ja positiivsed suhted ka keerulistes olukordades.

# data[].attributes.body
hindamise ärevust ei saa tulla, kui õpilane saab aru, et olukord on tema kontrolli all, mitte õpetaja.
Õpilane peaks õpihuvi mõtestama oma heaolu kaudu! Õnnelik olemeine sõltub sinust endast.

# data[].attributes.headline
Diametraalne dualism vs kontsentriline dualism!

# data[].attributes.subject
Diametraalne dualism vs kontsentriline dualism!

# data[].attributes.body
Akvaariumi sisu vaatamine!

Kaasamine kui emotsionaalne tugi!

Eelarvamus on psühholoogiline reaalsus, selleks tuleb valmis olla.

# data[].attributes.body
1. Et lapsevanem ja laps oleksid tihedalt kooliga seotud.
2. Õpetaja annaks konstruktiivselt õpilasele tagasisidet.
3. Õpilase valikuvabadus - kuidas ma õpin, milliste meetoditega.

# data[].attributes.body
Õpilane on koolielus osaline, andes talle

# data[].attributes.headline
Liiga palju õppetööd toimub loenguvormis - hakkame ise vähendama. Koolikulturiuuringusse võtta sisse ka lapsevanemad ja nende tugi muutujana

# data[].attributes.subject
Liiga palju õppetööd toimub loenguvormis - hakkame ise vähendama. Koolikulturiuuringusse võtta sisse ka lapsevanemad ja nende tugi muutujana

# data[].attributes.body
Hoiame olemasolevat ja toimivat süsteemi.
Ärme eksperimenteeri ilmaasjata kui süsteem toimib.

# data[].attributes.body
Raamatu soovitus - kutsus lugema.

# data[].attributes.body
* usaldagem õpilase arvamust ja kuulakem tema häält- kudias saaks näiteks õpilaseesindust efektiivsemalt kasutada
* "Ainuke töö, mida sa pead terve elu tegema on inimeskes olemine "- kuidas kool toetab inimeseks kasvamist
* Kuidas toetada noort õpetajat? Mis hetkel kaob õpetajal/õpilasel motivatsioon? Mida mina saan teha, et mu noored kolleegid tunneks rohkem tuge?
* Suhted koolis- kuidas neid arendada ja toetada?

# data[].attributes.body
Mis juhtub koolikeskkonnas  ja nimelt esimeses kooliastmes paljude rõõmsate 7.aastastega, kes kooliminekut ei jõua kevadel ära oodata? Alusharidusest väljub küll enamasti rõõmust ja ootusest pakatav laps.

# data[].attributes.headline
Millise meetodiga õpilaste motivatsiooni 2.klassis mõõdeti ja kas see metoodika oli vanuse tõustes sama. 

# data[].attributes.subject
Millise meetodiga õpilaste motivatsiooni 2.klassis mõõdeti ja kas see metoodika oli vanuse tõustes sama. 

# data[].attributes.headline
kuidas saame 1-3 kl aru, kes on need 13% riskigrupi lapsi põhikooli lõpus, Nad olid seal ju sarnased

# data[].attributes.subject
kuidas saame 1-3 kl aru, kes on need 13% riskigrupi lapsi põhikooli lõpus, Nad olid seal ju sarnased

# data[].attributes.body
How or when do you start preparing the students for the final state exam/test(s)?

# data[].attributes.headline
Mida Viljandi Gümnaasiumi director on enda koolis Hollandi koolis nähtust-õpitust rakendanud ?

# data[].attributes.subject
Mida Viljandi Gümnaasiumi director on enda koolis Hollandi koolis nähtust-õpitust rakendanud ?

# data[].attributes.body
When learning is based on students interest - how do you avoid gaps in important knowledge?

# data[].attributes.body
Is it too early or can you already evaluate the outcomes of your system compared to traditional school?

# data[].attributes.body
Kuidas seostuvad sots-em oskused ja isiksuseomadused? Kas isiksuseerinevusi arvestades jääb veel erinevus sots-em oskustes alles?

# data[].attributes.body
Kas on usaldusväärseid, eri kultuurides kehtivaid viise sots-em oskuste mõõtmiseks?

# data[].attributes.body
Kust leiaks veel näiteid ja nõuandeid sotsiaalse pädevuse arendamiseks?

# data[].attributes.body
Võtame kaasa: rohkem liikumist ja positiivsed suhted ka keerulistes olukordades.